71 



den er tillige tor og bringer derfor klart Veir. Den til- 

 bagevendende Passat er derimod varmere og lettere, og den 

 store Maengde Vanddampe, som den medferer foraarsager 

 Dannelsen af Skyer, Regn og Snee. Det er derfor hoved- 

 sagelig Vindene, der betinge Veiret, og efter dettes Be- 

 skaffenhed kan man inddele Jorden i to ulige Dele, det 

 bestandige og det foranderlige Veirs Region. Saa 

 langt som Passatvindens Indflydelse straekker sig, er Vei- 

 ret meget stadigt. I den varmeste Deel af Jorden fra 2 

 til 4 n. B. hersker hele Aaret igjennem Vindstille afvex- 

 lende med haeftige, men kortvarende Orkaner og vold- 

 somme Regnskyl. Fra 4 til 10 n. B. felger en Zone, 

 hvor Forskjellen paa Aarstidernes Temperatur allerede er 

 sterre, om Sommeren ophedes Luften her endnu naesten 

 ligesaa meget som i den forrige Zone, er derfor i en be- 

 standig opadstigende Str0m og betinger de samme Pha> 

 nomener. Om Vinteren derimod , hvor den er en Deel 

 koldere, befinder den sig i en stadig Bevaegelse henimod 

 den forrige Zone som Passatvind, der medbringer klart 

 Veir. Fra 10 til 20 n. B. blaeser Passaten uafbrudt hele 

 Aaret igjennem med klar Himmel, og der hengaae ofte 

 Aar, hvori der ikke falder en Draabe Regn. Fra 20 til 

 3o n. B. betinger Passatvinden om Sommeren endnu be- 

 standig klart Veir, Vinteren derimod bringer varm, men 

 ikke stadig Regn. Her ender paa den nordlige Halvkugle 

 det stadige Veirs Region. De for de forskjellige Zoner 

 angivne Graendser og Veirforandringer gjaelde i deres fulde 

 Udstraekning kun for det atlantiske Hav; paa Landjorden 

 er Forholdet, som vi senere skulle see, noget anderledes. 

 Fra 30 n. B. til Polarkredsen straekker sig en Zone, 

 hvor den stadige Kamp mellem den tilbagevendende Passat og 



