70 



Vi have ovenfor sagt, at Passatvinden paa den nord- 

 lige Halvkugle er en Nordost-, paa den sydlige Halvkugle 

 en Sydostvind. Paa det aabne Hav, hvor ingen Hindrin- 

 ger stille sig iveien for den, er dette altid Tilfaeldet, men 

 ved h0ie Kyster haemmes den ofte eller felger langsmed 

 dem og kommer f0rst paa udstrakte Sletter inde i Landet 

 igjen tilsyne i sin oprindelige Reining. Ogsaa her yttrer 

 den forskjellige Fordeling af Land og Hav sin Indflydelse. 

 Da nemlig i Naerheden af Equator den nordlige Halvkugle 

 har en st0rre Landmasse end den sydlige, saa bliverFal- 

 gen, eftersom Landet ophedes hurtigere og staerkere end 

 Vandet, at den varmeste Region, Vindstillets Region, ikke 

 ligger under ^Equator, men heelt paa den nordlige Side 

 af denne, og falgelig Graendserne for Nordost- og Sydost- 

 passaten ikke ligge lige langt fra ^Equator. Meest paafaldende 

 er denne Indflydelse i det indiske Hav, hvor den betydelige 

 Landmasse, der indeslutter det mod Nord, ved sin staer- 

 kere Ophedning om Sommeren er Skyld i, at Sydostpas- 

 saten fra April til Oktober fortsaetter sig Nora for ^Equa- 

 tor, men bliver her paa Grund af Jordens Omdreining til 

 en Sydvestvind. Om Vinteren derimod str0mmer den 

 koldere Landluft ud imod Havet som en Nordostvind og 

 fortsaetter sig Syd for ^Equator som en Nordvestvind ind- 

 til 10 S. B. Syd for denne Brede blaeser hele Aaret 

 igjennem den regelmaessige Sydostpassat. Det er disse 

 med den st0rste Regelmaessighed hver sjette Maaned om- 

 vexlende Nordvest- og Sydvestvinde, som Sefolkene kalde 

 iMonsuner eller Mussoner. 1 ) 



Polarstr0mmen er naturligviis kold og tung og bringer 

 derfor Barometret til at stige og Thermometret tilatfalde; 



') Af det malaiske Ord Mussin o: Aarstid. 



