64 



Vandet hvilende Luft, og gjennem denne til Luften over 

 del lilgraendsende Land, og derfor have alle Landslraek- 

 ninger, der ligge i Berering med udstrakte Vandmasser, 

 som del store Verdenshavs Kysler, et mildere Klima end 

 det Indre af de store Fastlandsmasser, idet ikke alene 

 den aarlige Middelteinperatur er heiere, men ogsaa For- 

 skjellen mellem Aarstiderne mindre derved, at Sommeren 

 bliver keligere og Vinteren meget mildere. Jo dybere 

 Kysterne ere indskaarne af store Bugler og Fjorde, desto 

 laengere ind i Landet spores Kystklimaet, skjendt Virk- 

 ningen af Havets Nyerhed ikke er saa betydelig ved 

 Kysterne af de store Continenter, fordi den store Masse 

 tilgraendsende Land ogsaa virker Noget i modsat Reining, 

 som paa mindre 0er, der ligge midt ude i Verdenshavet. 

 Ogsaa paa en anden Maade bidrager Havel til al 

 forandre de tilgraendsende Landes Temperalur, nemlig 

 ved de store, sladige Stramninger, der deels f0re del 

 varme Vand fra de Iropiske Have lil koldere Zoner, og 

 deels del kolde Vand fra Polarhavene lil varmere Zoner. 

 Disse Slr0mninger, som vi kun i Korlhed skulle omtale, 

 da de forstersledelen ere neiere beskrevne i lidligere Af- 

 handlinger i delte Tidsskrifl : ), ere: den kolde anlark- 

 tiske Str0m, der fra del sydlige Polarhav leber op lil 

 Kyslen af Chili og Peru, hvor den midl i den Iropiske 

 Zone neppe har 16 Varme, medens det omgivende 

 Vand har over 28. Derfor har hele Sydamerikas Vest- 

 kyst heelt op lil Peru el megel koldere Klima end 0sl- 

 kyslen. ^qvalorial- eller Kotationsstrammen, der 

 saeller Iversover det slille Hav og i Begyndelsen er koldere 

 end del omgivende Vand, passerer Oerne mellem Ny- 



) Bd. 3. Pag. 140 o. f. Bd. 4. Pag. 36. o. f. 



