62 



saaledes ved San Fernando de \puco i Columbia det 

 hvide, for Plantevaext naesten ganske blottede Kystsand 

 Kl. 2 E. M. at have en Varme af 52, 5', medens Luften 

 ISTommer over Sandet var 42 og 6 Fod over det 38; 

 ellers er i de tropiske Lande i Reglen Jordbundens 

 Tempefatur ikke over 30. Da Vandet ved sin For- 

 dampning binder en stor Maengde Varme, bidrage ud- 

 strakte Moradser om Sommeren til at formindske Varmen, 

 og i de kolde Lande, hvor de fryse til om Vinteren, skeer 

 dette i endnu heiere Grad, naar de begynde at tee op, 

 idet Isen for at smelte behever 75 Gange saa megen 

 Varme som det samme Qvantum Vand for at opvarmes 

 een Grad. H0ie Bjergmasser kunne ogsaa forandre Tempe- 

 raturforholdene, naar de som en Muur standse de fra 

 andre Egne kommende varme eller kolde Vinde, eller fra 

 deres Top kolde Luftstromme dale ned langsmed deres 

 Skraaninger. At et Plantedaekke ved at danne et Vaern 

 mod Solstraalerne formindsker {Jordbundens Ophedning, 

 er allerede anfort, og der maa kun tilfeies, at Bladenes 

 Uddunstning ogsaa bidrager hertil. I heieste Grad er 

 dette naturligviis Tilfaeldet med taette Skove; naar derfor 

 et Land opdyrkes, altsaa Skovene borthugges, og de 

 stillestaaende Vande afledes og udt0rres, saa bliver Klimaet 

 varmere. Paa den anden Side kan vel ogsaa under saer- 

 egne lokale Forhold Skovenes Udrydning gjore Klimaet 

 straengere, naar nemlig den givne Egn derved bereves 

 sit Vaern mod fremherskende kolde Vinde. Man paastaaer 

 saaledes, at Nordamerikas Klima skal vaere blevet straengere 

 siden Skovene ere bortryddede i saa stor Udstraekning. 



Men isaer er det den forskjellige Fordeling af Land 

 og Hav , der yttrer en betydelig Indflydelse paa Tempera- 

 turen. Da et vist Qvantum Vand for at opvarmes til et 



