61 



kredsen allerede have meget strenge Vintre. Denne Zone 

 bar et Fladeindbold af over 2,400000 g. Q. M. De Egne, 

 der paa begge Halvkugler ligge mellem Polarkredsene og 

 Polerne, ere de koldeste Dele af Kloden med meget 

 lange og straenge Vintere og korte men varme Sommere. 

 De kaldes den kolde Zone og indtage et Fladerum af 

 naesten 384000 g. Q. M. 



Dersom nu en Egns Temperaturforhold alene vare 

 afha>ngige af dens Stilling til Solen i Aarets forskjellige 

 Tider altsaa af den geographiske Beliggenhed, saa vilde 

 det maaskee endda vaere muligt, saaledes som Halle r, 

 Euler o. A. have fors0gt, theoretisk at beregne den 

 Varmemaengde , som den modtog i Aurets L0b. Men Er- 

 faringen bar lart, at de paa denne Maade vundne Re- 

 sultater langtfra stemme overeens med Virkelighedeu. 

 Grunden hertil er, at en iMaengde andre Mumenter, hvis 

 Indtlydelse det er umuligt noiagtig at beregne, indvirke 

 betydelig paa Temperaturen. Hvilke disse Momenter ere, 

 skulle vi i det Felgende antyde. 



Atmospha j ren faaer ikke al sin Varme umiddelbart 

 fra Solen, men modtager en stor Deel ved Tilbage- 

 straaling fra Jordens Overflade af den Varme, som denne 

 bar modtaget gjennem Solstraalerne. Men Jordoverttaden 

 er paa forskjellige Steder dannet af meget forskjellige 

 StofTer, af hvilke nogle meget hurtig opvarmes og ligesaa 

 hurtig slippe deres Varme igjen, andre kun opvarmes 

 langsomt og holde laenge paa Varmen. Dernsest er Jord- 

 bunden paa mange Steder bedaekket af en taet Vegetation, 

 der holder Solstraalerne borte fra den, paa andre Steder 

 er den aldeles blottet for Planter, og her ophedes den 

 meget staerkere, isaer naar den tillige er ganske ler, saa 

 at ingeri Fordampniug finder Sted. Humboldt faudt 



