59 



Linie, og derfor er her Varmen sterre end i nogen anden 

 Egn og naesten eens hele Aaret igjennem, da Dag og Nat 

 tillige ere bestandig lige lange. I Egnene mellem ^Eqvator 

 og Vendekredsene kommer Solen ogsaa to Gange om 

 Aaret i Zenith, men begge Gange i samme Halvaar, 

 nemlig Nord for ^Eqvator i Tiden fra sidst i Marts til 

 sidst i September, og Syd for ^Eqvator fra sidst i Sep- 

 tember til sidst i Marts, og jo naermere ved Vendekredsen, 

 desto kortere er ogsaa Tidsrummet mellem begge Gange, 

 saaledes at de under selve Vendekredsen falde sammen, 

 og Solen her altsaa kun kommer een Gang om Aaret i 

 Zenith. Desuden falde i dette Halvaar Solstraalerne mere 

 lodret, da Solens sterste Afstand fra Zenith er liig det 

 givne Steds Afstand fra ^Eqvator eller den naermeste 

 Vendekreds; derfor er Varmen i dette Halvaar (Sommer- 

 halvaarct) her endnu meget betydelig, saa meget mere 

 som Dagene i det samme Tidsrum ere laengere end 

 Naetterne. I Vinterhalvaaret, hvor Solen staaer paa den 

 modsatte Side af ^Eqvator., bliver dens Afstand fra Zenith 

 sterre, nemlig dens korteste Afstand liig det givne Steds 

 Afstand fra ^Eqvator og dens sterste Afstand liig dens 

 korteste Afstand -f- 23 28' (Vendekredsens Afstand fra 

 .jEqvator), folgelig falde Solstraalerne under en spidsere 

 Vinkel, og da tillige Dagene i dette Halvaar ere kortere 

 end Nsetterne, saa er Temperaturen lavere end i Sommer- 

 halvaaret. Derfor er Forskjellen paa Aarstidernes Tempe- 

 ratur, skjendt endnu ikke betydelig, sterre end under 

 jEqvator og storst under selve Vendekredsen, hvor For- 

 skjellen mellem Solens laengste og korteste Afstand fra 

 Zenith er ligesaa stor som udenfor Vendekredsene, nemlig 

 46 56', medens den stadig aftager med den formindskede 

 Afstand fra ^Eqvator. Hele Strakningen mellem begge 



