58 



den sydlige Halvkugle bar altsaa til samme Tid sin korteste 

 Dag. Denne indtraeder paa den nordlige Halvkugle sidst 

 i December samtidig med den sydlige Halvkugles laengste 

 Dag; og Jevndegn indtraeffer for hele Jorden sidst i 

 Marts og sidst i September. 



Fig. 1. Fig. 2. 



B 



A Nordpolen. B Sydpolen. AB (Fig. \) og DL (Fig. 2) Belysningsgraendsen. 



GH ^Eqvator. EF Krebsens Vendekreds. IK Steenbukkens Vendekreds. 



CD Den nordlige Polarkreds. LM Den sjdlige Polarkreds. S Solen. 



Under ^Eqvator ere altsaa Dag og Nat lige lange hele 

 Aaret igjennem , under Vendekredsene varer den laengste 

 Dag og den laengste Nat naesten 13^ Time, under den 

 3He Bredegrad over 14 Timer, i Kjebenhavn (55 41' 

 n. B.) naesten 17J Time, under den 67de Bredegrad 

 allerede over en Maaned, under den 78de Bredegrad 4 

 Maaneder og ved selve Polen et halvt Aar. 



Jo spidsere den Vinkel er, under hvilken Solstraalerne 

 traeffe Jordens Overflade, desto mindre varme de. Da nu 

 under JSqvator Solen to Gange om Aaret staaer i Zenith, 

 og dens sterste Afstand fra dette i den evrige Deel af 

 Aaret er liig Vendekredsens Afstand fra JSqvator, altsaa 

 kun 23 28', saa falde Solstraalerne her bestandig i en 

 Retning, der kun meget lidt fjerner sig fra den lodrette 



