126 



Fig. 4. 



Oversvommelse 1824 draebte de fleste Planter i Drivhusene. 

 Cycadeernes Stammer raadnede, men af hver Bladskede 

 fremkom der en Knop*). 



Knopperne ere omgivne af een eller flere Kredse af 

 skjaelagtige Blade (Knopskjae!) , der alene bestaae af Blad- 

 skeden, da Pladen ikke kommer til tfdvikling. Naar 

 Knopperne aabne sig, viser der sig dog 

 kun hos Cycas et lignende Forhold 

 som hos Bregnerne, idet Smaabladene ere 

 spiralforrnigt indrullede (Fig. 4)**). Bla- 

 dene ere altid fmnede ligesom hos Pal- 

 merne og ofte meget store, 4 8 Fod 

 lange; hos nogle danne de ved deres 

 regelmaessige Buer en smuk Krone (t. Ex. 

 hos Cycas circinalis , hos Ceratozamia), 

 hos andre staae de stivt og strittende 

 i Veiret (t. Ex. hos Cycas revoluta, 

 hos Encephalartos). Bladskeden, der 

 er kort og tyk, spillcr her en langt vigtigere Rolle 

 end hos de fleste andre Planter; den har nemlig en 

 meget lang og selvstaendig Livsvirksomhed. Naar den 

 0vrige Deel af Bladet visner og falder af efter 13 

 Aars Forleb, blive Bladskederne siddende og danne 

 under hele Plantens Liv en tan Beklaedning (Fig. 3), der 

 for Koglepalmerne er af samme Betydning som Barken for 

 vore Traeer. Her danner sig nemlig et Korklag, som udbreder 



Et Stykke af et Blad 

 af Cycas circinalis med 

 indrullede Smaablade. 



*) Verhandl. zur Beford. d. Gartenb. in Preussen, 3 D. p. 312. 

 ") Hos Bregnerne er ogsaa den f'aelles Bladstilk indrullet paa samme 

 Maade, men det er urigtigt, som i Almindelighed angives. at del 

 samme ogsaa finder Sted med Cycadeernes Bladstilk; den er altid 

 ret i Knoppen, saaledes som de frembrydende Blade i Midten af 

 Kronen af Gycas circinalis (Fig. 1) vise. 



