129 



ment overeens med Bregnernes; at man ferend Blomster- 

 standen var kjendt, troede at maalte benfere dem til en 

 Art af Bregneslaegten Lomaria (L. coriacea)*). 



Man antager i Almindelighed, at der er en brat 

 Kleft hnellem Blomsterplanterne og de saakaldte lavere 

 eller blomsterlese Planter; men en rigtig Tydning af 

 Koglepalmernes i flere Uenseender heist eiendommelige 

 Befrugtningsorganer vil vise, at disse Planter danne det 

 smukkeste Bindeled mellem ovennaevnte to store Afdelinger 

 af Planteriget. Koglepalmerne have nemlig ikke egentlige 

 Blomster, men kun Stevblade og Frugtblade, som ere 

 forenede i en kogleformig Stevblad- og Frugtbladstand 

 (Fig. 2, 10, 11). En Blomst er nemlig en Green, der 

 er omdannet paa en egen Maade, har undergaaet en 

 eiendomrnelig Metamorphose; som alle andre Grene frem- 

 kommer den altid i Hjernet af et Blad; dette Blad , som 

 er mindre og af en anden Form end de egentlige Blade, 

 kaldes Blomsterblad eller Daekblad. Hos Koglepalmerne 

 derimod dannes der ikke nogen Knop i Hjernet af Daek- 

 bladene, men disse omdannes selv til Befrugtningsorganer, 

 enten til Stovblade eller Frugtblade, eller med andre Ord, 

 hos Koglepalmerne have de til de fuldkomnere Planters 

 Blomster svarende Organer en meget mere enkelt Byg- 

 ning; til en Blomst, der ellers bestaaer baade af en 

 Staengeldeel (Frugtbunden) og Blade, svarer her et eneste 

 Blad. St0vbladene ere forenede til en ofte meget stor 



*) Nogle Botanikere have troet ja Schacht holder endnu fast ved 

 denne Mening (Lehrb. 2 D. p. 28) at de ovenfor beskreviie 

 Blade hos Koglepalmerne snarere maatte betragtes som Grene 

 med begrandset Vsext; men der er ikke den fjerneste Grund til 

 en saadan Opfattelse; de forholde sig i alle vaesentlige Punkter 

 ligesom Bladene hos andre Planter. 



9 



