135 



som opnaae en H0ide af 67' og paa nogle Steder 



danne en vaesentlig Bestanddeel af Underskoven. De ere 



af alle Koglepalmer de som gaae hoist Fig. 11. 



op paa Bjergene. I Mexico voxe to 



egne SltEgter, nemlig Ceratozamia med 



tykkecylindriske Stammer, store smukke 



til alle Sider ludende Blade og lange 



cylindriske Frugt- og Stevbladstande, 



der i Enden af hvert Blad have to 



krogede Torne (Fig. 7) og Dioon 



med lave aegdannede laadne Stammer, 



med lalrige stive kamformig stillede 



Smaablade og store Frugtbladstande 



(Fig. 11), som baade i Form og He- 



klaedning have megen Lighed med 



Stammerne, hvorfra de udgaae. 



Det er allerede ovenfor bemaerket, at Koglepalmerne 

 for Tiden kun spille en underordnet Uolle i Sammen- 

 ligning med tidligere Jordperioder. De udgjere saaledes 

 neppe mere end TT \j- a af alle Blomsterplanter, men den- 

 gang de vare mest fremherskende paa Jorden , nemlig i 

 Jura-Perioden, udgjorde de over Halvdelen. Den nedenfor 

 (p. 136) staaende Tavle vil tjene til at anskueliggjere, i hvor 

 stor en Grad Koglepalmerne have deeltaget i de forskjellige 

 Perioders Plantevaext; her er nemlig givet et Billede af 

 den efter Artsantallet udtrykte relative Deelagtighed af de 

 sterre Planlegrupper i de forskjellige geologiske Perioders 

 Plantevaext. Det vil her strax vaere ioinefaldende, at der 

 i hver af disse er een Plantegruppe, som isaer bar vaeret 

 fremherskende, og at dernaest alle de store Afdelinger af 

 Planteriget ere fremtraadte i en bestemt Orden, nemlig 

 forst de laveste og derpaa bestandig heiere, altsaa ganske 



Frugtbladstand af Dioon 



edule, l/ R 1/7 af den 



uaturliiro -Sterrelse. 



