140 



fremherskende Koglepalmer, pandanuslignende Traeer og 

 Naaletraeer ere ikke meget forskjellige fra deres Slaegtninge 

 i Nutiden; men om man reiser fra Nordpolen til Sydpolen 

 meder 0iet overall kun de samme Planteformer, og disses 

 Antal er meget ringe. Plantevaexten bar vel en tropisk 

 Gharakteer, men der mangier den Mangfoldighed i Former, 

 de pragtfulde Farver, som nu give Sydamerikas og Indiens 

 Skove saa meget Trylleri; tin endnti er der ikke en eneste 

 Plante, som har faaet en saa fuldkommen Bygning, at 

 den omslutter sine Stevdragere og Stevveie med en Krone, 

 Blomstens sterste Prydelse. Del heie Trae midt i Billedet 

 er en Pterophyllum, den mest udbredte af alle Forverdenens 

 Koglepalmeslaegter, der er let kjendelig ved dens bregne- 

 lignende Smaablade, som med en bred Grund ere fast- 

 voxne til den faelles Bladstilk. De store Traeer (Podocaria 

 Bucklandi) laengst tilheire have en paafaldende Lighed med 

 de Arter af Pandanus, som ere saa charakteriske for de 

 indiske Kystegne. Stammen hviler paa talrige Luftredder 

 og i Enden af de gaffeldannede Grene sidde lilieagtige 

 Blade og store kuglerunde Frugter. I Skyggen af disse 

 Traeer viser sig Koglepalmen Zamites, liig Nutidens Cycas, 

 med en stor smuk Krone af nedhaengende Blade. Under- 

 skoven er dannet af mindre Arter Zamiter og Bregner. 

 I Baggrunden skimtes Naaletraeer (Thuites), som naerrnest 

 minde om Nutidens Thuia. 



Den store Monotoni, som charakteriserer Planteva3xten 

 i Juratiden, blev ikke forrnindsket ved del dengang her- 

 skende dyriske Liv, som tvertimod bidrog til at give 

 Skovene et endnu uhyggeligere Pragg. Dyb Stilhed hersker 

 i Skovens Indre, ingen Fugl opliver den med sin Sang, 

 Intel Egern, ingen Abe svinger sig i Traeernes Grene, 



