183 



Egne, der ere saa rige paa Brombaerklyngeren , og er i 

 Blomstringsliden til sterste Prydelse for disse Skovegne. 

 Enhver, som faerdes her i Slutningen af Juni Maaned, vil 

 have bemaerket den rige Flor af vilde Roser, som fmdes 

 paa Hegnene , navnlig langs Skovveiene. Alligevel er 

 Kosenslaegtens Optraeden ikke saa charakteristisk for 0st- 

 kysten af Halvoen som Rubusslaegten ; thi de samme Arter 

 kunne fmdes paa Sjaelland, hvor de i enkelte Egne, t. Ex. 

 ved Helsinger, optraede ligesaa talrigt som paa Halveens 

 0stkyst. 



Kristtornen er derimod at ansee for en Plante- 

 art, der i hei Grad er betegnende som en charakteristisk 

 Forskjel imellem Halveens og Sjaellands Skove, i hvilke 

 sidste den aldeles mangier. Den fmdes naesten paa hele 

 Halv0ens Ostkyst, og i nogle Egne groer den saa frodigt, 

 at den vanskeliggjor Skovdyrkningen. Uagtet denne Traeart 

 i Haver kun med Vanskelighed lader sig opelske af Fr0, 

 udbrcder den sig dog meget i de Skove, hvor den herer 

 hjemme, tildeels ved sine underjordiske, krybende, rod- 

 skydende Grene, hvortil kommer, at den af alle danske 

 Traearter er den eneste, som kan trodse Dogens Skygge. 

 Medens den for Skovdyrkningen ubehagelige Brombaer- 

 klynger henblegner, naar den aabne Kratskov forvandles 

 til Begeskov, kan dette ikke kue Kristtornen, men be- 

 virker alene, at den ikke voxer i Hoiden, men kun 

 breder sig til Siderne, og dens Blade erholde da et meget 

 skjent markegrent, glindsende Udseende. Det er navnlig 

 i Skove syd for Fl'nsburg, at Kristtornen bliver et be- 

 svaerligt Ukrudt. I Nordslesvig fmdes den vel i de fleste 

 Skove, men voxer frodigst i Strandskovene;" i Stende- 

 rup N0rreskov er Jordbunden saaledes tinder de gamle 

 B0ge saa taet bevoxet dermed, at der heller ikke der kan 



