160 



Vest forsvinder B0gen og giver Plads for Egekrat. Ogsaa 

 meget naermere Kysten traeffes Egeskov i en saadan Form: 

 del er saaledes Tilfaeldet i Naerheden af Fjordene, hvor 

 nemlig Rullestenssandet fmdes afleiret i Form af et meget 

 bakket Terrain, som er temmelig ufrugtbart, thi her ere 

 Egekrattene hyppige , og Begene ere tilstede i Mindretal. 

 I Koldingegnen bar jeg hyppig truffet paa saadanne Ege- 

 krat, som dog i Reglen ikke have noget betydeligt Omfang. 

 I Slesvig forekommer Egen paa samme Maade, som i 

 Jylland ; saaledes er i Haderslev Amt paa selve Ostkysten 

 smaa Egebestande store Sjeldenheder. I Begeskoven fmdes 

 her faerre Ege end maaskee i andre danske Bogeskove; 

 laengere inde i Landet bliver Egen noget hyppigere, f. Ex. 

 i Jarls og Skodborg Skove. I flere Partier af Gram 

 Skov er Egen fremherskende og staaer paa en Underskov 

 af El og Hassel; en Deel af Roddingskov, nemlig den 

 saakaldte Praesteskov, er en reen Egeskov uden Underskov, 

 maaskee paa Grund af Kreaturernes Graesning. Egen 

 ndgjer ogsaa en Hovedbestanddeel af Dravitskov, Syd for 

 Legumkloster. Ogsaa her i Slesvig afleses Egeskoven paa 

 mange Steder af Egekrat. 



Medens vistnok Alle ere enige om at ansee de Ege- 

 krat, som vi hidtil have omtalt, som Levninger af gamle 

 Ege-Heiskove, have Nogle betvivlet, om det Samme gjaelder 

 om alle de Egekrat paa Heden, der i Jylland kaldes Purrer 

 eller Egepurrer. I Afstand fremtrsede disse som gr0nne 

 Bakker, der haeve sig over den flade sorteflede; kommer 

 man naermere, seer man, at det gr0nne Udseende hidr0rer 



*) Purrerne kunde ogsaa dannes afEnebaer; det er saaledes Tilfaelde 

 med Krattet ved Gaaarden Hastrup Nordvest for Veile, ligeledes 

 Sendergjeding Mark Nordvest for Ribe, den saakaldte Enebaerlund. 



