162 



i Klitterne taet Nord for Fiilsa; der gives faa Egne 

 paa den jydske Vestkyst , som frembyde et saa vildt 

 og ufrugtbart Udseende som Streget omkring Fiils0. 

 Heden, der ellers paa Vestkysten ved Leersletter er af- 

 sondret fra Klitterne, steder her umiddelbart op til disse. 

 Naar man fra Fiilse reiser i nordlig Retning, faaer man 

 paa venstre Haand ud imod Havet en maegtig Bakkeraekke, 

 som er daekket med FJyvesand og saaledes bar Udseende 

 af at vaere en Klitraekke. Skraenterne ere paa mange 

 Steder [daekkede af et Egekrat, Egene ere noget heiere, 

 end man er vant til paa Heden, og i Aaret 1854 vare 

 mange af dem frugtbaerende. Ved en overfladisk Betragt- 

 ning af Forholdene skulde man fristes til at troe, at Egen 

 her havde indfundet sig paa Klitterne, og at der her ad 

 naturlig Vei var opnaaet det, hvad man andetsteds med 

 megen Meie har straebt at tilveiebringe, men ved neiere 

 Betragtning af Jordbundsforholdene kan man snart over- 

 bevise sig om, at.de med Egekrat bevoxede Bakker op- 

 rindelig ikke ere Klitter*), men Rullestensbakker, som i 

 Tidens L0b ere blevne sandf0gne, uden at Flyvesandet dog 

 bar formaaet at qvaele Egekrattet. 



Egekrattene paa Heden have oftere vaeret paa Om- 

 tale og vaeret Gjenstand for en st0rre Opmaerksomhed 

 end de bedste danske Skove, hvilket hidr0rer derfra, at 

 de ere beliggende paa Heden og saaledes blevne ind- 

 dragne i det nationale Sp0rgsmaal om Hedernes Op- 

 dyrkning. Mange have troet af deres Tilvaerelse at kunne 

 bevise, at Hederne i gamle Dage have vaeret skovbevoxede ; 



*) Derimod har jeg ved Kattegattet, nemlig mellem Asaa og Liim- 

 fjorden i Vendsyssel, truffet Flyvesand, som har vseret bevoxet 

 med selvsaaede Ege; paa de nyere Havstokke indflnder Egen sig 

 ogsaa undertiden, saaledes ved Geltingnoer i Angein. 



