163 



denne Mening blev med stor Bestemthed udtalt paa del 

 tydske Landmands- og Forstmandsmede i Kiel i 1847*). 

 Forchhammer godtgjorde imidlertid her i Kiel ligesom 

 allerede tidligere, at Hedernes Evne til at baere Skov ikke 

 maa bedemmes efter de med Egekrat daekkede Bakker, 

 hvor Jordbunden er vaesentlig forskjellig fra den, som 

 danner Hederne. Her er nemlig Ahlen, daekket med Hedesand, 

 fremherskende, hvorimod Bakkernes Jordbund henherer til 

 IVullestenssandet, det vil sige, den bestaaer af Gruus og smaa 

 Rullestene, hvori nogle Leerdele kunne vaere indblandede. 

 Imedens Hedesandet danner store Sletter, som ere fladere 

 end hvad man ellers i Danmark kalder Sletter, er Rulle- 

 stenssandet paa Hederne enten **) afleiret i Form af 

 isolerede Bakker eller oftere som lange sammenhaengende 

 Bakkeraekker. En saadan Jordbund er som Agerjord be- 

 tragtet ufrugtbar, men egner sig udmaerket til Skovbrug. 

 Hvad nu Purrernes Fortid angaaer, da synes Intet at 

 vaere til Hinder for den Mening, at de ligesom Egekrattene, 

 der st0de op til Hald Egeskov, ere Levninger af mishandlede 

 Egeskove. Ikke alene ved Hald, men i mange andreEgne paa 

 Halveen, gaaer Purren efterhaanden over til Heiskov. For- 

 felger man , for at tage et Exempel fra Slesvig ***) , det 

 milelange Egekrat, som straekker sig over Arild-Hede til 

 Linnet-Skov, faaer man Leilighed til at see Egen paa for- 

 skjellige Trin af Fortrykthed, indtil den atter viser sig 



*) Mannhardt til Hannerau: 



man stellt in Frage, ob unsere Heiden iiberall aus ehemaligem 

 Holzgrund entstanden. Dies ist \vohl nicht zu bezweifeln, wenn 

 unsere Nachforschungen auch nicht zu den Anfiingen der Verwustung 

 leiten. (Wedekind's Jahrbucher fur Forstkunde 1847 Pag. 149.) 



**) Kropperbusch ligger imidlertid ikke paa en Bakke men paa et 

 Terrain, der er ligesaa fladt som den omgivende Hede. 



***) Efter Schj0ts's Meddelelser. 



