168 



deres glatte, hvide Bark, hvorimod ellers de Birke, der 

 ere vildtvoxende hos os, have en smudsig, sprukken Bark. 

 Under samme Jordbundsforhold fremtraeder Birken i Ulve- 

 skoven i 0sterhanherred paa de side Terveegne, der kun 

 haeve sig faa Fod over Elavet. Med Undtagelse af de sumpige 

 Strandskove ved Liimfjorden , hvilke maaskee straekke 

 sig ned til Manager Fjord, savnes Birken i Skovene 

 paa Ostkysten*), medens den i Moserne kan optraede som 

 en uanseelig Busk; naar man derimod kommer nogle 

 Mile ind i Landet, bliver Birken hyppigere i Moserne og 

 optraeder enkeltviis som Skovtrae, indtil den omsider danner 

 smaa rene Bestande. 



N r 1 u n d S k o v , tre Miil senden for Aalborg, er hoved- 

 sagelig en reen Begeskov, men i den nordvestlige Deel af 

 Skoven er Birken hyppig. De smaa Skove i Sailing ere 

 ved deres isolerede Beliggenhed sikkrede for Begens Over- 

 greb, der derfor mangier i Eskjaerskov, som hovedsagelig 

 er dannet af Eeg, Birk og Ask, ligesom i Kaas Skov, hvor 

 Eeg og Birk danne Hovedmassen; ogsaa i Krabbesholm 

 Skov optraeder Birken, men ikke saa hyppig. I Hald 

 Skov, Vest for Viborg, er Birken sjelden; og paa Grev- 

 skabet Frysenborg fmdes derimod flere Birkeskove. 



Ved Silkeborg fmdes rene Birkeskove paa den 

 ufrugtbare Sand eller paa Tervebund ; paa de andre Steder 

 er Birken mere blandet isaer med B0gen, der fortraenger 

 den overalt, hvor Jordbund og Vindforholdene tillade det. 

 Det er saaledes Tilfaeldet^paa Horsnaesodde, som er en skov- 

 daekket Landtunge, der skyder sig ud i Seen i 0stlig Ret- 

 ning; oprindelig var det en Birkeskov, men nu bar B0gen 

 paa mange Steder skaffet sig fndgang, og man bar her den 

 bedste Leilighed til at see, hvorledes Begen beseirer Birken. 



*) Navnlig Syd for Kalevig. 



