172 



i denne i Reglen er mere ujaevnt, saa at smaa eller sterre 

 sumpige Lavninger deri ere hyppige, ere de fleste B0ge- 

 skove opfyldte med smaa Elleskove eller Ellemoser. 

 Da del er lettere at rydde B0ge end Elle, blive disse 

 undertiden sparede, naar B0geskoven forvandles til Ager- 

 land, derfor fmdes paa Bendermarkerne i Nordslesvig 

 hyppig Ellekrat midt i Marken. Redellen elsker en sumpig 

 Jordbund, og alene her forekomrner den i rene Bestande. 

 Enkeite Traeer kunne imidlertid vaenne sig til haard Bund 

 og opnaae der ofte en haiere Alder og en skjonnere 

 Form, end paa den sumpige Jordbund. I N0rreskoven paa 

 Als findes saaledes en Deel Elle, som ere indspraengte i 

 B0geskoven. 



Denne Ellens hyppige Forekomst i B0geskoven vil i 

 Fremtiden i mange danske Skovegne undergaae en stor For- 

 andring ; thi der bar viist sig en saa stor D0delighed blandt 

 Ellene, at den i den nyeste Tid er forsvunden fra mange 

 Skovsumpe og bar givet Plads for andre Traearter. Dette 

 gjaelder navnlig om Als, Fyen, Smaa0erne og en stor Deel 

 af Sjaelland. Paa Halv0ens 0stkyst holder Ellen sig bedre ; 

 saaledes i Haderslev Amt, hvor Bageskovene ere rige paa 

 Ellebestande. 



Under ganske andre Forholde synes de maerkelige 

 Elleskove at vaere stillede, der forekomme i det nordlige 

 Jylland langs Kattegattet paa begge Sider af Liimfjorden. 

 Skovene staae her paa en fugtig Jordbund, der i Reglen 

 synes at vsere en Blanding af T0rv og Flyvesand, hvilket 

 bar holdt B0gen borte fra disse Skove, og de have derved 

 bevaret et mere oprindeligt Udseende end de fleste andre 

 danske Skove. Skoven er en Blandingsskov, idet der 

 foruden Ellen forekommer Ask, Poppel og Birk; dog ere 



