177 



ligesaalidet som nogensteds i Jylland. Til den anden 

 Side ktinne vi forfelge ^Eren til del sydlige Fyen, hvor 

 den er almindelig saavelsom paa Thorseng*). I Stats- 

 skovene nord for Kjobenhavn findes JCren ikke sjelden; 

 den fremtraeder her som et anseeligt Trae, og Stammen 

 er ofte rankere end Tilfaeldet er paa Als. Traeet taaler 

 saa godt del sjaellandske Klima, at det udbreder sig ved 

 Selvsaaning, hvilket t. Ex. finder Sted i Gjelteskov i 

 Naerheden af Ny Holtekro; alligevel cr denne Traeart ikke 

 oprindelig i de nordsjaellandske Skove, hvor den er ind- 

 fert og ferst blev plantet af von Langen. I S0ruphegn ved 

 Fredensborg sees saaledes smukke ^Eretraeer, som ere 

 plantede af ham. 



Naur forekommer ogsaa almindelig paa Als, hvor der 

 i Nerreskoven findes Traeer, som have opnaaet en Heide 

 af 54 Fod; ellers fremtraeder Nauren som en Busk i Skovene 

 i det sydlige Fyen, paa Smaaeerne og i Sydsjaelland. Her 

 danner den saaledes Underskoven i Petersvaerfts Egeskove, 

 hvor den er saa hyppig, at der i Steensby Skov, (583 Tdr. 

 Land), fandtes i 1819 14000 B0ge og 3180 Naur og 

 i Viemose Skov (742 Tdr. Land) 2000 Naur. Strand- 

 skovene**) ved 0sters0en synes saaledes i Danmark at vaere 

 Naurens Hjemstavn. Nord for dette Skovbelte bliver den 

 meget sporadisk, saaledes i Jaegersborg Dyrehave og 

 i Jylland ved Haraldslund og Randers; her er sand- 

 synligvis dens Nordgraendse***). Den mangier i Vend- 



*) M. Lange, Sydfyens Vegetation S. 18. 



") M. Lange, sammesteds S. 20. 



***) De tvende sidste Voxesteder ligge saaledes udenfor Naurens 



Voxekreds i Danmark, at man faaer Mistanke om, at den her er 



indfert. 



