179 



bladenes Forekomst i Kalktuffen, Landsbynavnene*) samt 

 dens Udbredning i de Skove, der endnu have holdt sig 

 frie for B0g; det er saaledes Tilfaeldet paa Bornholm, hvor 

 den navnlig forekommer udenfor Granitterrainet, samt i 

 Skove, der ligge noget afsides eller paa Halveer, saa- 

 ledes i Skoven vedEinsiedelsborg i Fyen, hvor den fore- 

 kojnmer i den gamle Egeskov med Underskov af Hassel, 

 i Bognses Skov, desforuden i Kulaas Skov ved Adlersborg 

 og i Borreveile Skov. 



Linden (Tilia parvifolia Ehrh.) udbreder sig heller 

 ikke meget ved Selvsaaning, og det er vistnok Grunden 

 til at den, skjendt et skyggetaalende Trae, ikke har stor 

 Udbredning i vore Skove; paa den anden Side er den 

 meget seiglivet, og hvor den engang har faestet Rod, lader 

 den sig vanskeligt udrydde, fordi den skyder let fra Roden. 

 I Jonstrup Vang findes den som et anseeligt Tra3, og 

 her har den laenge med Held modstaaet Begen, hvis Fr0- 

 planter let hensygne under Lindens Skygge. Kim med 

 stor Meie lykkes det ved Kunst at forandre denne Skov 

 til en B0geskov. Hvor Traeet danner rene Bestande, 

 holder det sig undertiden buskformigt; det var saaledes 

 Tilfaeldet paa 0erne Kidholm i Kolding Fjord, som tid- 

 ligere vare daekkede af et taet Lindekrat**), hvori tal- 



*) Landsbyen Eltang ved Kolding er en forvansket Udtale af Elm- 

 tungce (saaledes skrives Navnet i Valdemar den Andens Jordebog), 

 som har Navn efter en tilstedende skovbevoxet Landtunge, der nu 

 benaevnes Hogeuse-Odde. Denne er uu en Begeskov, men i dens 

 vestlige Deel findes endnu et lille Parti af Elme. 



") I Lindekrattet voxede to meget sjeldne danske Planter, nemlig 

 Asarum europium og Cardamine impatiens; den ferste var alle- 

 rede forsvunden ved Begyndelsen af dette Aarhundrede, og den 

 anden gik tilgrundc for omtrent tyve Aar siden, da en Bonde 

 nedsatte sig paa Oerne, ryddede Lindeskoven og pleiede Jorden. 



