190 



Tilfaeldet med As ken i flere Egne. I alle disse Tilfaelde 

 have vi at gjare med Skove, som ere uden B0g, men 

 heller ikke B0geskoven er eens overalt. Paa 0stkysten af 

 en stor Deel af Halvoen er Bogeskoven ledsaget af Krist- 

 torn og en staerk Vegetation af Brombaer. I Als's 

 B0geskove er der i stor Maengde indspraengt Ask, og 

 Lollands Begeskove ere blandede med Ask og Avnbeg. 

 1 Nordsjaelland er Birken indblandet i B0geskoven. Dersom 

 vi ville forklare disse Afvigelser fra den rene Begeskov, 

 hvortil Danrnarks Skove unaegtelig siraebe hen , maae vi 

 deels tage Hensyn til Jordbundsforholdene, deels til de geo- 

 graphiske Forhold. Det er Jordbundsforholdene, der have 

 fremkaldt den ieinefalclende Forskjel mellem Nordsjaellands 

 og Sydsjaellands Skove, og som have tilladt Birken og Ellen at 

 dominere i Strandskovene ved Liimfjorden ; det er ogsaa Jord- 

 bunden, som er Skyld i, at den daarlige Egeskov i Jylland 

 har holdt Begen ude. Af Beliggenheden maae vi forklare os, 

 at Skovene paa Bornholm og enkelte isolerede Skove i Jylland 

 ere uden B0g; ligesom det er Halveens vestlige Beliggenhed, 

 som har ladet Kristtornen, der er kommen fra Vesteuropa, 

 udbrede sig i Slesvigs og Jyllands Skove, hvorimod den 

 ikke naaede til det mere 0stlig beliggende Sjaelland eller 

 Skaane. Klimaet kan i enkelte Tilfaelde tages med i Be- 

 tragtning, saaledes er det vistnok Klimaets Skyld, at Mr 

 og Naur groe frodigere paa Als end i Nordtydskland , og 

 at de mangle Nord for Liimfjorden, men forresten troer 

 jeg, at Varmeforholdene ikke 0ve nogen Indflydelse pua 

 Traearternes Udbredning i de danske Provindser, riaar 

 man seer bort fra den Indflydelse, som Vindforholdene, 

 navnlig Mangel paa Lae, kunne 0ve paa Traevaexten. Vi 

 have jo saaledes sect, at B0geskoven er naaet saagodt 

 som til Skagen. 



