198 



(storre i een, mindre i en anden Reining), indseer man, 

 at alle Atomerne maa have en fast Stilling til hverandre. 

 I de draabeflydende Legemer antager man, at alle 

 Atomerne ere i lige Afstand fra hverandre, og at Attrac- 

 tions- og Repulsionskraften holde Ligevaegt mod hin- 

 anden. Paa Grund af ^Ethersfaererne ber0re Atomerne 

 ikke hverandre, og paa Grund af deres Kugleform er deres 

 Tiltra'kning samt de paa dem virkende Kraefter ligestore i 

 alte Retninger. Man indseer let, at under disse Forholde 

 vil det mindste Overskud af Kraft i en eller anden Ret- 

 ning frembringe en Forskydning af Delene, saaledes som 

 det ved Vaedsker netop er Tilfaeldet. Man indser tillige, 

 at Overfladen maa faae en saeregen Beskaffenhed. Da 

 nemlig alle Atomernes tiltraekkende Kraefter antages ind- 

 byrdes ligestore, maa ethvert Atom indeni Vaedsken til- 

 traekkes af alle de Atomer, der ligge indenfor dets Til- 

 traekningssfsere. Det drages altsaa med lige Kraft i alle 

 Retninger. Men lader os betragte et af Overfladens 

 Atomer. Det Halve af den Kugleflade, der forestiller 

 Graendsen for dens Tiltrsekningskraft, maa nodvendig falde 

 ovenfor Overfladen , men i denne Halvdeel findes ingen 

 Atomer, ingen Centra for tiltraekkende Kraefter. Atomet 

 paavirkes altsaa alene af Kraefter, der drage det nedad 

 og til Siden. Da dette nu gjaelder om alle Overfladens 

 Atomer, og noget Lignende finder Anvendelse paa alle de 

 Atomer, hvis Afstand fra Overfladen ikke er saa stor som 

 en Tiltraekningssfaeres Radius, maa Overfladen af en Vaedske 

 v?re taettere og sejgere end en hvilkensomhelst anden 

 Deel af Vaedsken. Det er Grunden til, at man f. Ex. 

 kan laegge en Synaal paa en Vaedske, uden at den synker. 

 Det er fremdeles Grunden til, at en Saebeboble traekker 

 sig sammen og bliver mindre, naar man ikke lukker for 



