199 



Reret, hvorigjennem den er blaest. Alle dens Atomer paa- 

 virkes nemlig af Kraefter, der virke lodret paa Overfladen, 

 altsaa i Hetning af Boblens Centrum. Lukker man derimod 

 for R0ret, holder den indesluttede Lufts Udvidelseskraft Lige- 

 vaegt mod Atomernes Sammentraekningskraft, om jeg saa maa 

 kalde den. I de elastisk flydende Legemer eller Luft- 

 arterne antager man, at ^Etherdelenes Repulsionskraft bar 

 en saadan Overvaegt over Atomernes Attractionskraft, at 

 denne bliver forsvindende mod hiin. Derfor straebe disse 

 Legemer bestandig at udvide sig, med mindre de paa- 

 virkes af et saa stort Tryk, at dette holder Ligevaegt mod 

 Repulsionskraefternes samlede Virkning. Dette sidste er 

 f. Ex. Tilfaeldet med Atmosfaeren, der paavirkes af Jordens 

 Tiltraekningskraft, og hvis Graendse derfor maa vaere der, 

 livor Tyngdekraftcn og de Luftatomerne omgivende jEther- 

 deles Repulsionskraft holde Ligevaegt mod hinanden. Var 

 Atmosfaeren derimod et Continuum, felgelig uendelig del- 

 bar, maatte den vaere ligelig fordelt i hele Verdensrummet 

 og kun fortaette sig om Himmellegemerne. Da vi imid- 

 lertid finde Himmellegemer (Maanen f. Ex.), som mangle 

 Atmosfaere, kan dette ej vaere Tilfaeldet, ligesom vi da 

 ogsaa finde meget Andet, der viser, at Atmosfaeren er 

 begraendset. 



I de af flere GrundstofTer sammensatte Legemer antager 

 man, at Atomerne have forenet sig til Grupper (sammensatte 

 Atomer), der forholde sig ganske som Enkeltatomerne, idet 

 de ikke ved nogen mekanisk Kraft kunne deles. Disse 

 Grupper forene sig med andre og lejre sig i de fleste faste 

 Legemer efter bestemte Love i regelmaessige Former 

 (Krystalformer), der ere forskjellige for de forskjellige 

 Atomer, dog saaledes, at Legemer med lignende (analog) 

 atomistisk Sammensaetning have samme eller lignende 



