213 



som til at forege 350 Vaegtdele Jems Temperatur med 

 100. Denne Lov bar faaet en betydelig Udvidelse ved 

 Regnaults Opdagelse, at Legemer af samme atomistiske 

 og lignende chemiske Sammensaetning forholde sig paa 

 samme Maade. Saaledes have f. Ex. 1 Atom Gips (svovl- 

 suur Kalk) og 1 Atom Tungspath (svovlsuur Baryt), samme 

 Varmefylde. Endvidere er i Almindelighed et sammensat 

 Atoms Varmefylde ligestor med Summen af dets sammen- 

 saettende Atomers Varmefylder o: Summen af de Varme- 

 maengder, som ere tilstraekkelige til at forhoje dets en- 

 kelte Atomers Temperatur 1. 



Vi have betragtet Atomernes Varmefylde og deres 

 Vaegt. Der kunde endvidere vaere Spergsmaal om deres 

 relative Sterrelse og deres Form. Hvad den Sidste 

 angaaer, seer Videnskaben sig endnu ikke i Stand til at 

 meddele Oplysninger, og det er tvivlsomt, om den nogen- 

 sinde vil kunne det. Hvad derimod Atomernes relative 

 Sterrelse angaaer, have vi allerede ovenfor sect den be- 

 stemt for de usammensatte Luftarters Vedkommende. Jeg 

 har tidligere antydet, at man ogsaa kjender det rela- 

 tive Humfang, de sammensatte Luftarters Atomer indtage, 

 og at dette staaer i et simpelt Forhold til deres ^Eqviva- 

 lenttal. Men ogsaa for de faste Legemer kunne vi angive 

 deres . relative Atomrumfang. Det er nemlig klart, at 

 et Legemes Kumfang staaer i Forhold til dets Vsegt og 

 dets Vaegtfylde (see ovenfor). Naar nemlig samme Vsegt 

 af 2 forskjellige Legemer indtager et forskjelligt Humfang, 

 da bar det Legeme den mindste Vaegtfylde, som indtager 

 det sterste Rumfang. Naar derimod samme Rum fang 

 af 2 forskjellige Legemer have forskjellig Vaegt, har det 

 Legeme den sterste Vaegtfylde, som har den sterste Vaegt. 

 For de faste Legemer betragtes Vandets Vaegtfylde som 



