214 



Eenhed. Da en Cubikcentimeter*) destilleret Vand vejer 



1 Gram, men 1 Cubikcentimeter Zink vejer 7 Gram, er 

 Zinkens Vaegtfylde 7 o: den er 7 Gange sterre end Van- 

 dets. Omvendt kunne vi slutte, at naar et vist Rumfang 

 Zink vejer f. Ex. 14 Grain, da er dets Rumfang y eller 



2 Cubikcentimetre. Da man nu kjender de forskjellige 

 Atomers relative Va3gt og de tilsvarende Legemers Vaegt- 

 fylde, kan man beregne Atomernes relative Voluminer 

 ved Division af Vajgtfylden i Vaegten. Thi da Vaegtfylden 

 paa en Maade er et absolut Tal , bliver den den Samme, 

 enten man bar med 1 Qvintin eller med 1000 Fund at 

 gjere. Kopp bar da fundet, at Legemer med lignende 

 Egenskaber, og navnlig saadanne, som kunne aeqvivalere 

 hverandre i isomorfe Forbindelser, have samme relative 

 Atomrumfang. Chlor, Rrom, Jod og Cyan (et Legeme, 

 der med Brint danner Blaasyre) danne aldeles analoge 

 Forbindelser med mangfoldige Legemer. Deres Atom- 

 rumfang er det Samme. Jern, Aluminium og Chrom (et 

 Metal, der er bekjendt fra mange Malerfarver: Chromguult, 

 Chromredt o. s. v.) have samme Atomrumfang. Deres 

 tilsvarende Iltforbindelser, Jernglands, Corund og Chrom- 

 tveilte ere isomorfe. I Almindelighed kan man antage, 

 at et fast Legemes Atomrumfang ikke forandrer sig, fordi 

 det indgaaer i Forbindelser. Dette er derimod Tilfaeldet 

 med Luftarterne. Ovenfor have vi f. Ex. sect, at 1 Rumf. 

 lit -f 2 Rumf. Rrint danne 2 Rumf. Vanddampe. Her 

 maa altsaa vaere skeet en Fortaetning. Dette er navnlig 



Meteren, Eenheden for det franske Maalsystem, er T <jooWoo af 

 Jordqvadranten fra Nordpol til ^Eqvator. Meteren deles i 100 

 Centimeter. Denne Sterrelse er tillige lagt til Grund for Vregt- 

 systemet, idet Vaegten af en Cubikcentimeter rent Vand, et Gram, 

 er Eenheden for fransk Vaegt. 



