48 



Folk fra Omegnen at gaae i Land med Besser og skyde 

 dem ned. Denne Tilladelse lokkede en Maengde Jagt- 

 lystne til, og navnlig bevirkede denne Jagt store Udvan- 

 dringer fra Roskilde By og St. Jergensbjerg til Bognaes. 



Jagten var saa tillokkende, da her en daarlig Skytte 

 i Almindelighed kunde faae mere end en torn B0sse, 

 idet man fra Foden af Traeerne ganske roligt kunde staae 

 og skyde op paa Fuglene, der sadde paa Grenene, og om 

 ogsaa hvert Skud jog dem bort, kom de dog snart tilbage 

 for paany at tjene til Skive for Jaegerne, der netop havde 

 faaet Tid til at lade, medens de vare borte. Der drabbles 

 mange Hundreder paa denne Maade, og mange Unger og 

 jEg bleve 0delagte af Drenge og Andre , der klattrede op 

 i Traeerne og udtoge dem af Rederne, hvilke de da som 

 oftest reve ned bagefter. Da Fuglene formedelst deres 

 trannede Smag ikke kunne spises, lod man dem i Alminde- 

 lighed ligge nedenunder Traeerne, og hvad ikke de levende 

 Fugle udbredte Stank ved deres eiendommelige Sefugle- 

 lugt, forpestede de d0de Luften i en utaalelig Grad. 



Uagtet dette Myrderi formerede Fuglene sig staerkt 

 allerede det ferste Aar. Om Efteraaret droge de bort, 

 men naeste Foraar forraadte de ved deres steiende, 0re- 

 d0vende Skrig, at de heller ikke dette Aar vilde lade deres 

 Sommerleiligheder i Bognaes staae ledige. Dette Aar blev 

 det forbudt Uvedkommende at komme med B0sse i Skoven, 

 da Eieren selv vilde jage Fuglene; et Forbud, som da 

 ogsaa af andre Grunde var meget naturligt, da slige nys- 

 gjerrige og af Mordplaner opfyldte Gjaester just ikke be- 

 handle Skoven med de beh0rige Hensyn; men imidlertid 

 fik Aalekragerne desmere Ro til at yngle og formere sig, 

 hvilken de ogsaa benyttede efter en stor Maalestok, og 

 flere Traeer bleve indtagne, til Beboelse. 



