47 



meget simpel, dannet af Grene, af Form som en Storke- 

 rede og meget vanskelig at skyde igjennem, da den paa 

 Grundafde opdyngede Levninger af Aal, Excrementer o. s.v. 

 bliver ganske fast. Hunnen maa paa Reden skydes med 

 Kugle. Paa Vandet ere de meget skye og vanskelige at 

 komme paa Skud, da de dykke under allerede i lang 

 Afstand fra Jaegeren. 



I Omegnen af Bogna>s gjore de sig i hei Grad gjael- 

 dende ved deres Sterrelse og Maengde. 1 Skoven h0rer 

 man dem overall, og den Plads, som de beboe, baerer noksom 

 Spor af dem. Seller man paa Fjorden forbi Skoven, seer 

 man dem svaeve omkring i Skarer ovenover Rederne, 

 medens mange flyve fra Seen hjem til Skoven eller omvendt. 

 Ude i Fjorden traeffer man enhver Revle taet besat af dem, 

 som en sort Stribe i Vandet, og af og til seer man en 

 enkelt flyve op fra Vandet, medens andre forsvinde under 

 Overfladen, for atter at komme tilsyne langt borle. Disse 

 Fugle have ogsaa en meer end almindelig Leilighed til at 

 gjere sig bemaerkede, da de skade Fiskeriet i Fjorden, og 

 denne Skade bliver saameget feleligere i Roskildefjord, 

 som et heelt Fiskerleie, St. Jergensbjerg, skylder Fiskeriet 

 sit tarvelige Udkomme. Dernaest er den Odelaeggelse, de 

 foraarsage i Skoven, hvor deres Reder ere, heller ikke 

 ubetydelig, saavel i forstlig som i malerisk Henseende; 

 thi de Traeer, de bygge i, faae et kluntet og uskjent Ud- 

 seende ved de mange tunge Reder i Kronen og miste 

 alt Level, uden dog at faae den mindste Lighed med den 

 ofte maleriske Form, som Traeerne i Vestkanten af tJimmel- 

 bjergets og VestjyllandsSkove skylde den taerendeVestenvind. 



Da Aalekragerne kom til Bognoss, toge de tre af Rege- 

 skovens sterste og smukkeste Traeer i Hesiddelse og byggede 

 deri en Maengde Reder. I Regyndelsen tilled Skovens Eier 



