9 



270 -+- 34 X t'20 eller 4350 C.; men om ogsaa den 

 sidste Angivelse er langt naermere ved Sandheden end 

 den f'0rste, er den dog naesten tre Gange saa hei som 

 den heieste Varmegrad, man bar vaeret island til at 

 maale. Man maa deraf slutte , at Lerets Sammensintring 

 skeer desto strerkere jo heiere Varmegraden er, saa at 

 man slet ingen Vaegt kan laegge paa Angivelserne efter 

 dette Instrument. 



Ved de fleste Pyrometere, man bar foreslaaet, bar 

 man villet benytte Udvidelsen af en Platinstang til at 

 maale Varmegraden. En saadan Indretning benyttede 

 allerede Guyton de Morveau og Brogniart, senere bar 

 Daniell konstrueret et Pyrometer, som grunder sig paa 

 det samme. Platinstangens Udvidelse er imidlertid saa 

 ubetydelig, at man med blotte 0ine ikke er island til at 

 angive den neiagtigt, og man bar derfor ved disse In- 

 strumenter tilfeiet et Viserapparat, der gjer Forandringerne 

 kjendelige. Man lader nemlig den korle Arm af en Vaegt- 

 stang Irykkes imod Enden af Platinslangen , medens den 

 lange Arm bevaeger sig foran en inddeell Due. Er nu 

 Viserens lange Arm 50 Gange saa lang som den korte, 

 vil Udvidelsen af Platinstangen vise sig 50 Gange for- 

 st0rrel. Det er vaesentlig Indretningen af Viserapparatet, 

 som er forskjellig ved de tre naevnte Pyrometere. Ved 

 Guyton de Morveaus var Viseren saavelsom Buen forfaerdiget 

 af Platin, saa at det hele Instrument kunde taale at an- 

 bringes inde i en Ovn, men bliver Varmegraden meget 

 h0i, ville de finere Dele deraf let bledgjores og forbmes. 

 Ved Brogniarts Apparat stod Viseren i fast Forbindelse 

 med Platinstangen, men saaledes at denne kunde op- 

 varmes inde i en Ovn, medens Viseren befandt sig uden- 

 for. Derimod traf Daniell en anden Anordning. Platin- 



