at del udvider sig jevnt. Et saadant Legeme bar man 

 imidlertid i Luften; men vi maae lidt nafjrmere betragte 

 den Tankegang og de Erfaringer, ved hvilken man bar 

 sluttet sig til, at Luften udvides jevnt af Varmen. 



1 en Glasbeholder A, som staaer i Forbindelse med 

 det b0iede Glasrer BODE, der forneden er forsynet med 

 en Hane H, bliver indesluttet ter Luft, som 

 holdes afsp&rret fra den ydre Luft ved Qvaeg- 

 selv, som haeldes i Roret. Omgives nu Be- 

 holderen med smeltende lis, kan man ved at 

 tappe Qvaegs01v ud igjennem Hanen H eller 

 ved at haelde Qvaegs01v ned i Reret DE, bringe 

 de to Qvaegselvoverflader ved B og b til at 

 ligge lige h0it, saa at Luften i A er under- 

 kastet samme Tryk som den ydre Luft, hvilket 

 Tryks Storrelse kan sees paa Barometeret. 

 Beholderen A er neiagtigt udmaalt, og Reret 

 HD inddeelt i ligestore Rumdele, saa at man 

 af Qva3gs01vets Stand ved B strax kan see, 

 hvor stort Rum den afkj01ede Luftmasse ind- 

 tager. Lad os antage, at det var 3000 Cubik- 

 linier. Man kan derefter borttage Isen og 

 omgive Beholderen og R0ret BC med Dampe af kogende 

 Vaiid, hvorved Luften opvarmes til 100. Luften i A 

 vil da udvide sig og drive Qviks01vet ned i BC og op i 

 DF, men man kan gjennem Hanen H lade Qvaegs01v 10be 

 ud, indtil det atter staaer lige h0it i begge R0r ved F og 

 f, og Luften altsaa nu er underkastet samme Tryk som 

 f0r; man vil da paa Inddelingerne paa R0ret BC see, at 

 Luften nu indtager et Rum af 4100 Cubiklinier. Ved at 

 opvarmes fra til 100 udvide altsaa 3000 Cubiklinier 

 sig 1100 Cubiklinier, eller Udvidelsen be!0ber sig til 



