200 



Krystalform (Isomorfi, opdaget af Mitscherlich 1820). 

 Saaledes krystallisere Kalkspath (kulsuur Kalk), Jernspath 

 (kulsuurt Jernilte), Bitterspath (kulsuur Magnesia) i samme 

 Form og Vinkelforholdene ere meget naer de samme. 

 Disse og lignende Legemer fmdes ogsaa blandede i de 

 forskjelligste Forhold, men Blandingen beholder de iso- 

 morfe Legemers Krystalform. Paa den anden Side kunne 

 de samme Atomer lejre sig paa forskjellig Maade, saa at 

 et Legeme ved samme chemiske Sammensaetning kan 

 forekomme under meget forskjellige Krystalformer (Di- 

 morfi, Polymorfi). Smeltet Svovl krystalliserer saa- 

 ledes i Prismer, oplost Svovl i Rhombeoktaedre. Diamant 

 og Graphit (Blyant) bestaae begge af reent Kulstof, men 

 den ferste er krystalliseret i Oktaedre eller lignende 

 Former, den sidste i hexagonale Tavler. Undertiden er 

 en meget ringe Kraft i Stand til at bringe Atomerne til 

 at lejre sig paa en ganske anden Maade. Kvikselvjodid 

 (en Forbindelse af Kvikselv og det fra Fotografien be- 

 kjendte Jod) krystalliserer saaledes i gule Khomboedre. 

 Men Berering med Spidsen af en Naal er nok til at bringe 

 Atomerne til at lejre sig i blodrede pyramidale Krystaller. 

 Svovlsurt Nikkelilte (en Forbindelse af det fra Nysolv be- 

 kjendte Nikkei) krystalliserer ved en Temperatur under 

 15 C. i gjennemsigtige Rhomboedre, men udsaettes disse 

 paa et Papir for Sollyset, forandres de med Bibeholdelse 

 af den ydre Form til et Aggregat af Qvadratoktaedre. 

 Men der gives ogsaa Legemer (som Gummi, Jiggehvide- 

 stof) , der aldeles ikke krystallisere. De kaldes amorfe. 

 Krystallinske Legemer antage aldrig af sig selv amorf 

 Form , men kunne i Almindelighed bririges i denne Til- 

 stand ved Smeltning. Dog straebe Atomerne da igjen at 

 lejre sig i den ejendommelige Form. Smeltes Sukker 



