203 



ledes, at Atomerne tilstraale hverandre Varme (en Tanke, 

 hvorved Atomistiken ogsaa bar bragt Sammenhaeng mellem 

 disse Varmens to Yttringsmaader, der tidligere stod ufor- 

 enede ligeoverfor hinanden). Ligeledes vil man see Grun- 

 den til den i de forskjellige Retninger ofte saa forskjellige 

 Spaltelighed. 



En af Varmens vaesenligste Virkninger er, at den 

 udvider Legemerne. Under Forudsaetning af Legemernes 

 Sammensaetning af Atomer, vil man naesten umiddelbart 

 kunne slutte , at Krystallerne af det sfaeroedriske System 

 (see ovenfor) udvides ligeligt i alle Retninger, men at de 

 andre Systemers Krystalformer maa udvides forskjelligt i 

 Retning af de forskjellige Axer. Dette bar Mitscherlich 

 ogsaa efterviist i Virkeligheden. 



Den Kraft, der saaledes skal besejres af Varmen, er 

 Atomernes Attractionskraft. Da denne nu er langt sterre 

 hos faste end bos flydende Legemer (jvf. ovenfor), maa 

 vi slutte, at faste Legemer ikke kunne udvides saa staerkt 

 som flydende og luftformige. Erfaringen stadfasster det 

 fuldkomment. Ved at opvarmes fra til 100 C. ud- 

 vide 1000 Kubiktommer Jern sig til 1003 Cbt., 1000 Cbt. 

 Vand til 1042, 1000 Cbt. Luft til 1366 Cbt. Fremdeles 

 maa faste og flydende Legemers Rumfang voxe med Tem- 

 paraturen, om end ikke altid proportionalt med den. Fra 

 til 300 udvide 1000 Cbt. Jern sig 13 Cbt., fra til 20 kun 

 1 Cbt. Et fast Legeme smelter ved en bestemt Temperatur, 

 men ved denne Overgang fra fast til flydende Form skeer 

 der, som navnlig Kopp bar paaviist, en maerkelig Udvidelse, 

 som antyder den forandrede Lejring af Atomerne. 1000 

 Cbt. Svovl udvide sig til 1095 Cbt. fra til 115, men 

 ved denne Varmegrad smelter Svovlet, og ved at forandre 

 Aggregationsform udvide de 1095 Cbt. fast Svovl sig 



14* 



