204 



pludselig til 1150 Cubiktommer flydende. I de luft- 

 formige Legemer er Atomernes Attractionskraft aldeles 

 forsvindende mod Repulsionskraften ; den er altsaa tilintet- 

 gjort, den er Nul. Deraf falger, at luftformige Legemer 

 maa udvide sig langt staerkere end faste og flydende; 

 deraf falger ogsaa, at Udvidelsescoefficienten maa vaere den 

 samme for alle luftformige Legemer. Forseget viser, at 

 den er , eller at 1000 Cbt. af et hvilketsomhelst luft- 

 formigt Legeme ved at opvarmes fra til 100 udvider 

 sig til 1366 Cbt. 



Men ikke blot Varmen er istand til at overvinde 

 Atomernes Attractionskraft. Ogsaa andre Kraefter kunne 

 det. I de faste Legemer maa vi antage, at de mange 

 Kraefter, der her bestandigt ere i Virksomhed, holde Lige- 

 vaegt mod hverandre, og at denne Ligevaegt er stadig. Thi 

 om vi endog ved en ydre Kraft kunne forrykke et fast 

 Legemes Dele noget fra Ligevaegtstilstanden , straebe de 

 dog igjen at opnaae Ligevaegten. Dette iagttage vi ved 

 de meget elastiske Legemer, Kautschuk, Staal, Elfenbeen 

 o. s. v. Der gives derimod andre Legemer, som ere 

 meget lidet elastiske, som Bly, Glas, Staaltraad. Hos 

 disse viser det sig navnlig, at Atomernes Attractionskraft 

 have en Graendse, som ikke ter overskrides, naar ikke 

 Legemet skal senderrives, og Ligevaegten for bestandig 

 ophaeves. Naar man saaledes ved en Vaegt vil udvide 

 Messingtraad over y^ af dens Laengde, brister den, idet 

 den virkende Kraft bliver sterre end den samlede Virk- 

 ning af dens Atomers Attractionskraefter, og den brister 

 paa det Sted, hvor der bliver staerkest Spaending. Antog 

 man, at Legemerne ikke vare sammensatte af Atomer, 

 men Continua, maatte de enten kunne udvides i det 

 Uendelige eller samtidig briste paa alle Steder (Fechner). 



