205 



Endnu skal her kun antydes en Kjendsgjerning, der 

 ligeledes er et saerdeles vigtigt Stettepunkt for Atomlaeren. 

 Det er Isomerien eller det Factum, at flere Legemer, 

 der have ganske den samme chemiske Sammensaetning, 

 det er: indeholde aldeles den samme Procentmaengde af 

 de dem sammensaettende Grundstoifer , dog kunne have 

 ganske forskjellige Egenskaber, ikke blot med Hensyn til 

 Krystalform (Dimorfi, Polymorfi), men i mange andre 

 Henseender. Dog, dette Forhold vil opfattes klarere, 

 naar jeg ferst har omtalt den specielt chemiske Atomistik. 



Ferst et Par historiske Bemaerkninger om dens Op- 

 rindelse og Udvikling. 



Allerede tidligt havde Chemikernes Opmaerksomhed 

 vaeret henvendt paa de neutrale Salte*) og paa den 

 Maengde Syre, der var tilstraekkelig til at maette en Base, 

 men f0rst Wenzels Undersegelser i denne Henseende 

 (omtrent 1777) vare saa nejagtige, at et Resultat kunde 

 grundes derpaa. Svovlsuurt Baryt er et neutralt uoplese- 

 ligt Salt. Saetter man derfor en Oplesning af neutralt 

 svovlsuurt Natron (Glaubersalt) til en Oplesning af neutralt 

 salpetersuurt Baryt, vil Glaubersaltets Svovlsyre gaae i For- 

 bindelse med det andet Salts Baryt, og det saaledes dan- 

 nede svovlsure Baryt vil bundfaeldes, da det er uoplese- 

 ligt. Men man vil tillige finde, at Yaedsken, der inde- 

 holder oplast salpetersuurt Natron (Salpeter) bestandig er 

 neutral, at altsaa Salpetersyre og Natron have vaeret til- 

 stede netop i det Forhold, hvori de danne et neutralt 



*) En Syre er i Almindelighed en hejere, en Base en lavere Ilt- 

 forbindelse. Ved deres Forening fremkommer et Salt, der enten 

 kan vffire suurt (Overskud af Syre), basisk (Overskud af Base) eller 

 neutralt. Syrerne farve blaat Lakmuspapir rodt, Baserne redt 

 blaat, neutrale Salte fremkalde ingen Farveforandring. 



