207 



Sammenstilling af dem findes i Kopps Geschichte der 

 Chemie II. Omtrent ved Aaret 1800 vare Richters An- 

 skuelser antagne af de beremteste Chemikere som Berg- 

 man og Lavoisier. Men da optraadte Bert hoi let 

 med en ganske modsat Laere, ifalge hvilken Legemer, 

 som havde chemisk Affinitet til hinanden, i alle mulige 

 Forhold kunde indgaae chemiske Forbindelser, naar disse 

 vare Vaedsker, og naar ikke Udkrystallisering, Uopleselig- 

 hed eller en af Bestanddelenes luftformige Tilstand satte 

 Graendser for Forbindelsesforholdene. At disse fysiske 

 Forhold have Indflydelse paa Forbindelsesevnen, maae vi 

 endnu antage, men med Hensyn til Forbindelserne i alle 

 mulige Forhold paaviste Proust kort efter (18088) i 

 en Ra^kke af udmaerkede Afhandlinger og nejagtige Ana- 

 lyser, at Berthollets Laere beroede paa Behandling af 

 urene Stoffer og paa fejlagtige Undersegelser. I Striden 

 mollem disse to Laerde blev der udviklet en saadan Aand, 

 Skarpsindighed og videnskabelig Urbanitet paa begge 

 Sider, at man f01te, at de vare vaerdige Modstandere. 

 Men Proust sejrede og leverede Beviis for, at de chemiske 

 Stoffer kun forenede sig i faa og ganske bestemte Pro- 

 portioner. Han udfandt fremdeles, at naar 2 Stoffer for- 

 bandt sig i flere Forhold, skete det springviis (par sauts 

 brusques) og udenOvergange. Tintveilte indeholder saaledes 

 78 # Tin og 22 lit. Tinforiltet 87 g Tin og 13 g lit. Her- 

 imellem findes ingen Overgange. Men i disse og lig- 

 nende Angivelser findes Elementerne til en af de vigtigste 

 chemiske Love, som dog Dalton f0rst bar opstillet. Dal- 

 ton undersegte den tunge og den lette Kulbrinte (almin- 

 delig Gas og Grubeluft) og fandt, at Brintmaengden i disse 

 2 Luflarter for samme Kulstofmaengde forholdt sig som 

 2 til 1. Omtrent samtidig fandt Wollaston, at Syre- 



