208 



maengden i Oxalsyrens 3 Forbindelser med Kali forholder 

 sig som 1 til 2 til 4 (Syresalt er i Almindelighed en 

 Blanding af tveoxalsurt og fireoxalsurt Kali). Paa disse 

 og lignende Unders0gelser begrundede Dalton sin Atom- 

 laere, som i det vaesenlige er den, Chemikerne for 0je- 

 blikket antage. Ifelge denne ere Legemerne ikke uende- 

 lig deelbare; deres mindste Dele, Atomerne, ere for de 

 forskjellige Grundstoffer af forskjellig Vaegtfylde, sandsyn- 

 ligviis ogsaa af forskjellig Form, men i samme Stof ere 

 alle Atomer lige store, lige tunge og lige dannede* For- 

 bindelsen af 2 Stoffer skeer ved, at deres Atomer lejre 

 sig mellem hverandre. Et sammensat Legemes Atom (et 

 sammensat Atom) bestaaer derfor af en Gruppe af enkelte 

 Atomer, som ikke ved nogensomhelst mekanisk Kraft 

 (idetmindste af dem, som staae til vor Raadighed) kan 

 deles, men som ved chemiske Kraefter kan adskilles, saa 

 at de enkelte Atomer enten optraede selvstaendigt som 

 saadanne eller indgaae i nye Forbindelser. Atomernes 

 relative Vaegt udtrykkes ved de tilsvarende Stoffers ^Eqvi- 

 valenttal o: de Tal, som udtrykke det relative Forhold, 

 hvori disse Stoffer gaae i Forbindelse med hverandre. 

 Antage vi f. Ex., at Vandet er en Forening af ligemange 

 Brmt- og lltatomer, da vejer et Atom lit ligesaameget 

 som 8 Atomer Brint, fordi 1 Vaegtdeel Brint i Forbindelse 

 med 8 Vaegtdele lit danne Vand. Det sees tillige, at det 

 ved de enkelte Atomers Forbindelse opstaaede sammen- 

 satte Atom maa veje ligesaameget som Summen af de 

 enkelte. Hvormeget derimod 1 Atom Vand, 1 Atom lit, 

 1 Atom Brint i Virkeligheden vejer (o: Atomernes abso- 

 lute Vaegt), derom have vi naturligviis ingen Forestilling. 

 Men vi kunne sikkert sige, at naar 1 Atom Brint har en 

 Vaegt af 1, har 1 At. lit en Vaegt af 8, 1 Atom Vand en 

 Vaegt af 9. Det er fremdeles klart, at naar et Stof A 



