273 



hvirles ind over Landet og forvandler del til en 0rken; er 

 Landet beskyttet af Klipper, arbeide Belgerne utraetteiig 

 ved deres Fod, indtil de overhaengende Masser, der miste 

 deres St0tteflader, styrte sig i B0lgernes Favn; hvorpaa disse 

 alter begynde deres langsomme men sikkre Arbeide. 



Solstraalerne, der traeffe Havets Overflade, kastes 

 deels tilbage til Atmosphaeren, deels indsuges de af Vandet 

 og forheie detsVarrnegrad, deels bevirke de en Fordampning. 

 Dampene stige tilveirs med den varmere Luft; i de heiere 

 kolde Dele af Atmosphaeren ville endeel af dem alter for- 

 taettes lil Vand, men en slerre Deel feres af Vinden borl 

 til andre Egne. Ved ^Eqvator have vi en saadan stadigt 

 opadstigende Luftslrem, som, maettet med Fugtighed fra 

 de vidtudstrakte aeqvatoriale Have, udbreder sig mod JNord 

 og Syd, og paa Grund af at den beholder den sterre 

 Hotationshastighed, som den havde, da den forlod JEq\a- 

 tor, i en 0stlig Retning udbreder sig over den nordlige 

 og sydlige Halvkugle. Den uafbrudt opadstigende Luft- 

 strem bevirker en Tilstromning af Luften fra Polerne til 

 jEqvator, en ligefrem Sugning, og da denne Luft har en 

 mindre Rotationshastighed end de Steder, hvorover den 

 bevaeger sig, vil den i en vestlig Retning bevaege sig mod 

 ^Eqvator. Disse regelmaessigt mod ^Eqvator paa den 

 nordlige og sydlige Halvkugle blaesende Vinde kaldes som 

 bekjendt Nordost- og Sydostpassaten, og ovenover 

 denne Passat er det, at ^Eqvators fugtige og varme 

 Luft bevaeger sig i modsat Retning mod Polerne. Efter- 

 haanden som denne 0vre Passat afkjeles, saenker den sig 

 mod Jorden, hvor den da fremtraeder som en fugtig regn- 

 bringende Sydvestvind og hyppig vexler med de fra Po- 

 lerne kommende Luftstremme, der fremtraede som Nord- 

 ostvinde og ved at combineres med de sydlige frembringe 

 Vinde, der blaese fra alle Compassets Streger. 



