474 



M0der den varme, fugtige Sendenvind en kold Luft- 

 strem, vil dens Fugtighed falde til Jorden som Regn. 

 Endeel heraf fordamper og vender saaledes strax tilbage 

 til Atmosphaeren ; den sterre Deel siver gjennem den 

 faste Jord, optager dennes opleselige Bestanddele, samler 

 sig til Kilder, Baekke, Floder, hvorigjennem Vandet atter 

 vender tilbage til Havet for at foretage den samme Van- 

 dring. Yed Fordampningen blive de fleste opleste Stoffer 

 tilbage, og deres Maengde maa i Aarenes L0b bestandig 

 tiltage paa den faste Jordskorpes Bekostning, som saa- 

 ledes er en uafbrudt Udvaskning underkastet. Flodvandet 

 indeholder tillige jordagtige Stoffer opslemmede, og det desto 

 Here, jo storre Flodens Hastighed er. Disse fra Jordea 

 revede Bestanddele afsaetter Floden efterhaanden , og da 

 dens Hastighed aftager, altsom den naermer sig sin Mun- 

 ding, forst de st0rre gruusagtige Dele, laengere nede 

 Sandet og tilsidst det fine Leer. Hvor Floden udmunder i 

 Havet, standses dens Bevaegelse af B01geslaget, den sidste 

 Rest af opslemmede Bestanddele afsaetter sig, medmindre 

 den feres bort af staerke Havstr0mninger. Der danner sig 

 en Banke udfor Flodens Munding, Floden deler sig i to 

 Arme, hver af disse Arme gaffeldeles atter, og saaledes 

 fortsaettes Deltadannelsen. Landet voxer ud i Havet. 

 Ganges, INilen, Missisipi frembyder storartede Exempler 

 herpaa. Dette Land indvindes paa Bekostning af de 

 h0iere liggende Dele af Jorden. Vi see saaledes, hvor- 

 ledes Vandets mechaniske Kraft virker i samme Retning 

 som dets chemiske Opl0sriingsevne, bidrager til at ud- 

 jevne Forskjellen mellem Fastland og Hav. Gaae vi til- 

 bage til den f0rste Begyndelse, see vi, at det er Sol- 

 varmen, som denne mechaniske Kraft skyldes, idet den 

 10fter Vanddelene som Damp op i de st0rre H0ider, 

 hvorfra de som Regn falde ned paa Jorden, hvorpaa denne 



