275 



deelviis giver efter for deres mechaniske Paavirkning 

 under deres Bevaegelse mod Havet; ankomne der have 

 de alter tabt al den meddeelte Bevaegelsesmaengde. 



Ved Vinden saettes Havet i Bolgebevaegelse , hvis 

 Reining afhaenger af Vindens. Belgerne have, som et 

 Hele belraglet, kun i enkelle Tilfaelde en fremadskridende 

 Bevaegelse. Detle er derimod Tilfaeldel ved Stremnin- 

 gerne i Qavet. Den samlede Vandmasse bevaeger sig 

 her fremad i det omgivende ubev33gede Vand, som en 

 Flod mellem sine Bredder. Det er indlysende, at saa- 

 danne Stremninger maae finde Sted. Naesten al den Regn, 

 som falder udenfor Vendekredsene, skyldes de fra jEqva- 

 tor kommende fugtige Vinde. Blev al den faldende Regn 

 liggende, vilde Vandet efter ikke lang Tids Forl0b komme 

 til at staae betydeligt heiere om Polerne end ved^Eqvator; 

 der maa altsaa finde en Udjevning Sted, Vandet maa atter 

 stremme tilbage til ^Eqvator, hvorfra det er kommet. At 

 en saadan Vandstram holder sig skarpt afsondret fra det 

 omgivende Vand skyldes deels, at Vandet er af en 

 anden Beskaffenhed , indeholder de opleste Stoffer i et 

 andet Maengdeforhold, i hvilket Tilfaelde disse to Vand- 

 masser ville forholde sig imod hinanden som to vaesentligt 

 forskjellige Vaedsker og ikke let blandes; deels at Vaegt- 

 fylden er forskjellig. Det sidste kan nu have sin Grund 

 i, at Saltholdigheden er forskjellig, men ogsaa i, at Tem- 

 peraturen er det. Dette er et vaesentligt Moment, og 

 om vi end ikke ville paastaae, at det opvarmede Vand 

 ligefrem fremkalder Stremningen, er det dog afgjort, at 

 Vandets Temperatur er af en vaesentlig Betydning med 

 Hensyn til Stremmens Skarphed og Udstraekning. Golf- 

 str0mmens Vand kommer fra ^Eqvator og passerer den 

 mexikanske Havbugt, ferend det gjennem Floridastraedet 

 tager sit Leb langsmed INordamerikas Ostkyst. Vandet, 



