276 



der er blevet staerkt opvarmet i den mexikanske Elavbugt, 

 beholder endnu paa en lang Straekning en heiere Tem- 

 peratur end det omgivende Hav. Vi see saaledes her, 

 hvorledes Solvarmen ogsaa igjennem Havet medvirker til 

 Bevaegelserne paa vor Jord. 



James Watt indlagde sig en stor Forljeneste af In- 

 dustrien, da ban gav Dampmaskinen en saadan Form, at 

 den med Fordeel kunde anvendes i de fleste Tilfaelde, 

 hvor der udkraeves et stort mechanisk Arbeide. Tidligere 

 var man udelukkende henviist til Vinden og Vandet som 

 bevaegende Kraft, men de vare ikke altid at stole paa. 

 Blev det Vindstille, eller svandt Vandet staerkt paa Grund 

 af ualmindelig T0rke, maatte Fabrikkerne standses. Ingen 

 sikker Beregning kunde anstilles af Fabrikanten over den 

 fremtidige Produktion, og Semanden kunde bruge Uger 

 til en Vei, som nu ved Dampens Hjaelp tilbagelaegges i 

 Dage. Med en Dags Neiagtighed kan man nuomstunder 

 angive Dampskibets Ankomst paa dets Beise over Verdens- 

 havet. 



Men hvad Forbindelse finder der Sted mellem Sol- 

 varmen og Dampmaskinen? Det er det under Kjedlen 

 flammende Braendmateriale, som ved sin Forbraendingsvarme 

 forvandler Vandet til Damp , der atter ved sin Udvidekraft 

 driver Stemplet frem i Cylinderen, til den ene eller den anden 

 Side, alt efter det Sted, hvor Dampen ledes ind. Braend- 

 materialet bestaaer af Plantestoffer, som i sin Tid ved Sol- 

 varmens og Sollysets forenede Virkning have levet paa 

 Jorden. Den voxende Piante indsuger Kulsyre, som ved 

 Plantens af Solvarmen understettede Livsvirksomhed ad- 

 skilles saaledes i sine Bestanddele, at KulstofFet optages 

 af Planten, medens Ilten udstodes. Forbraendes Planten, 

 da forener Kulstoffet sig atter med Ilten og danner Kul- 

 syre; dette foregaaer paa ethvert Ildsted. Men Chemien 



