280 



Blade; hertil kommer endnu, at dette Korklag hos mange 

 Traeer (t. Ex. hos Robinia) dannes hele Maaneder f0rend L0v- 

 faldet, uden at man kan maerke nogen Forandring paa 

 Bladene. Det vil vaere nedvendigt for at forstaae det 

 Felgende ferst at see hen til den indre Bygning af den 

 ganske unge Bladstilk. Det viser sig da, at hele Blad- 

 stilken og Barken paa Grenen oprindelig bestaae af aldeles 

 eensdannet CellevaBv. Cellerne ere nemlig korte og runde, 

 men denne oprindelige Gharakteer beholde de kun i den 

 knudeformig udvidede Deel af Bladstilken og navnlig i 

 det nederste Parti af denne denne Deel betegner 

 Mohl som det rundcellede Lag medens de baade 

 i Barken og fornemmelig i den 0vrige Deel af Bladstilken 

 blive mere langstrakte. Det rundcellede Lag adskiller sig 

 desuden senere derved, at det antager en mere eller 

 mindre merk brun Farve, og derved at Meelstofkornene 

 ganske forsvinde i Gellernes Indre, paa samme Tid som 

 de netop optraede i meget stor Maengde i Barkcellerne *). 

 Bladstilkens Losning fra Grenen beroer imidlertid hver- 

 ken paa Dannelsen af det rundcellede Lag eller paa 

 Korklaget, naar et saadant er tilstede; men den frem- 

 kaldes altid derved, at der foregaaer en Nydannelse 

 i et tyndt Lag af Cellevaev, som paa et vist Sted 

 (lidt over det rundcellede Lag) i den nederste Deel af 

 Bladstilken gaaer tvers igjennem denne. Dette 



celsior, Syringa vulgaris, Catalpa syringaefolia , Paulownia im- 

 pcrialis, Lhiodendron tulipifera, Gercis canadensis o. fl. a. 

 *} Dette Lag bar altid en meget ringe Tykkelse. Det er nemlig 

 sjelden mere end , ! ff Linie, som hos luglans, Paulownia, Ailantus, 

 Gymnocladus, men hos andre bestaaer det kun af faa Gellelag, 

 saaledes hos Populus dilatata og canadensis, Alnus glutinosa, Ulmus, 

 Daphne Mezereum, og kan da let oversees, ferend det antager en 

 brun Farve. 



