256 



draebe Brasiliens Papageier, Cancromer, rede Ibisser og 

 Heirer, den vilde Kalkun fra de forenede Stater, den 

 kanadiske Sidensvands og Rypen, af hvilke Fugle flere 

 her netop have deres Sydgraendse. Men selv om mange 

 Fugle stremme til fra andre Steder og vaelge Mexiko til 

 deres midlertidige Faedreland, udelukker dette ikke, at 

 der er et umaadeligt stort Antal, som er aldeles eien- 

 dommeligt for Landet Mexiko er netop en af de srnukkeste 

 ornithologiske Provindser, som det vilde vaere muligt at 

 finde, thi af det meget betydelige Antal af Arter, som 

 Jaegeren faelder paa dets sig mod Himlen efterhaanden 

 h83vende Trappetrin, er sterste Delen eiendommelig for 

 Landet*). Men det er ikke alene Arternes Maengde, men 

 ogsaa Individernes Antal, som er saa paafaldende i Mexiko. 

 Nord-Amerikas trekantede Form og isaerdeleshed Mexikos, 

 som afsmalner efter en Due fra Nord til Syd-Ost, be- 

 virker, at der under Vintertraekket opdynges mellem dets 

 snevrere og snevrere Graendser en stor Maengde Fugle, 

 som om Sommeren befolke en langt mere udstrakt Land- 

 straekning, men ved deres Ankomst til Tehuantepec sammen- 

 dynges paa en meget indskraenket Overflade. Papageierne 

 slaae ned over Landet i utallige Haerskarer og opfylde 

 Luften og Krattet med deres larmende Pludren. Flod- 

 bredderne vrimle af Heirer, Ibis- og Tantalus-Arter af 

 alle Farver, af r0de Skestorke, brogede Sporevinger og 

 utallige Vadefugle, som vrimle i Dyndet tilligemed Kai- 

 manerne og saette deres fine Fodspor i Breddernes Sand 

 ved Siden af Jaguarens og Tapirens. I Seerne bade sig 



*) Naar man medtager Guatemala, som i zoologisk Henseende er det 

 samme Land i Henseende til de indenlandske Arter, thi de nord- 

 lige Arter overskride i Reglen ikke Tehuantepec-Isthmen paa 

 deres Traek imod Syden. 



