316 



naar der er Soldater i Naerheden, da disse springe 10s paa 

 Fluen ligesom Katte og strax gnave Vinger og Been af 

 den, saa at den med Lethed kan blive baaren bort af 

 Arbeiderne. Soldaterne angribe imidlertid aldrig forst, de 

 ere meget feigere end Arbeiderne og slippe ikke sjelden 

 Fluen, naar den gjor meget heftige BevaBgelser for at 

 ryste sin Angriber af sig; det bar jeg derimod aldrig 

 sect en Arbeider gjere. Undertiden formaae de ikke at 

 holde Fluen tilbage, f. Ex. dersom den sidder paa en 

 glat Vffig eller paa et glat Bord, men derfor give de ikke 

 slip med deres Taenger, men blive haengende ved Fluens 

 Been, naar den flyver bort. Naar den saa saetter sig 

 igjen, s0ger Myren at holde den fast og at faae Bugt 

 med den ved tililende Kameraters Hjaelp. Jeg spaerrede 

 ofte Fluer og Myrer sammen i et Glas for at iagttage 

 Kampen imellem dem, og jeg bar ofte havt Leilighed til 

 at overbevise mig om, med hvilken overordenlig Haard- 

 nakkethed Arbeiderne forfulgte de omtumlende Fluer, og 

 at forvisse mig om, at et saa uanseligt vingelost Dyr 

 kunde overvaelde et c. 100 Gange sterre vinget Insekt. 

 General Hardwicke fortaeller, at i Indien ere Myrerne 

 Termiternes vserste Fjender, og det er ligeledes bekjendt 

 om de brasilianske, at de rense Husene fra disse farlige 

 Gjaester. Jeg bar ogsaa selv flere Gange havt Leilighed 

 til at bemserke, med hvilken Iver vor lille iYlyre faldt 

 over Termiterne Jeg havde skaffet mig en stor Maengde 

 Termiter og anbragt dem tilligemed det Trae, hvori de 

 leve, i en Blikaeske med Laag, men gjennem en lille 

 llevne vidste Myrerne at komme ind i ^Esken og inden 

 2 Timers Forleb vrimlede den af Myrer, som naesten 

 havde ombragt alle Termiterne , hvis Antal dog belab sig 

 til et Par hundrede Stykker. Endnu maerkeligere er det, 



