337 



bekjendt, at denne Formering ved ubefrugtede ./Eg bar 

 faaet Navn af Parthenogenese. Del lader sig endnu 

 ikke sige, hvor stort et Omraade denne Forplantnings- 

 maade bar i Insektklassen, men del er dog allerede af- 

 gjort, at man ikke af de ovenfor anferte Tilfaelde t0r 

 slutte, at det kun er Handyr, der kunne fremkomme paa 

 denne Maade. Det antages for vist, at der er Sommer- 

 fugle, der kun existere som Hunner, der altsaa heller 

 aldrig parre sig, og det samme antages at vare Tilfacldet 

 med adskillige Arter af Bladlus og Skjoldlus, medens 

 der af andre Arter af de samme 2 Grupper bevisligen 

 findes baade Hanner og Hunner. Man bar derfor op- 

 kastet det Spergsmaal, om ikke det Forhold, som man 

 bidtil bar tydet som et Generationsskifte i Ordets 

 indskraenkede Betydning, at nemlig visse Bladlusarter 

 gjennem flere Generationer fade levende Unger uden 

 Banners Mellemkomst, men at der dog tilsidst, inden 

 Vinteren udslukker denne Fremkomst af nye Individer, 

 fremtraeder virkelige kjennede Individer, Hanner og Hunner, 

 hvis befrugtede jEg overvintre om ikke dette Forhold, 

 hvortil vor Forfatter sigter i sine Slutningsbemaerkninger, 

 maaskee ogsaa er at henfore til Parthenogenesen? Denne 



\ 



vilde altsaa her ikke existere alene som hos Grannens 

 Bladlus*) eller sideordnet den saedvanlige Forplantning, 



Hunner. Da man endnu ikke bar fundet Saedvaedske i deres 

 Saedgjemme, maa man dog antage, at dette alligevel ikke 

 skeer. Arbeidshumlerne laegge ofte JEg, hvoraf der kun frem- 

 kommer Hanner; ogsaa Arbeidshvepsene laegge JEg, men hvad 

 de blive til, er saavidt vides, endnu ikke iagttaget. 

 *) Den mere kyndige Laeser af Leuckarts Undersegelser over 

 disse Forhold, vil dog sige sig selv, at fordi det er bevist, at 

 Grannens Bladlus forplanter sig flere Aar i Rad par- 

 thenogenetisk, er dermed dog ikke den Mulighed udelukket, 



23 



