359 



som alene bar taget Grunden i Besiddelsc og umaerkeligt 

 arbeider p;ia at nedbryde de evige Bjerge. Den bi- 

 drager naesten Intel til at frembringe noget Indtryk af 

 Liv og bar saa godt som ingen Betydning i andres 0ine 

 end Naturforskerens. 



Et andet Indtryk af Lichenernes Verden modtager man 

 ved at gaa over den boieste Deel af de skandinaviske 

 Bjerge, Jotunfjeldene, imellem Gudbrandsdalen og Sogn. 

 Naar man bar overnattet i een af de sidste Saetre i Lombs 

 Praestegjeld og tiltraeder Vandringen mod Vest over Fjeldet, 

 ere de sidste Birke- og Piletraeer allerede forsvundne, 

 men de Steder, hvor der findes en lille Smule Jord, ere 

 bedaekkede med et broget Taeppe af mange forskjellige 

 smukke Fjeldplanter. Men ogsaa disse blive sparsommere 

 eftersom man kommer h0iere op, hvor der i Fordybningerne 

 af den belgeformige Fjeldslette ligge ubyre, aldrig aldeles 

 smeltende Sneemasser, fra eller under hvilke der i Reglen 

 stremmer en lille voldsom Elv, som det ofte er vanske- 

 ligt nok at komme over, uden i det mindste at blive 

 vaad, om man end ikke er saa uheldig at glide eller 

 springe feil paa de glatte lose Klippestykker, der opfylde 

 den. Endskjwndt det er i Begyndelsen af August, falder 

 der dog i et Par Timer tat Snee, som unddrager os 

 Synet af de maegtige lisbraeer og Bjergtoppe, som om- 

 give Plateauet, hvorpaa vi befmde os. Hvad der her ikke 

 er skjult afSnee, Elve eller smaa S0er, er bedaekket med 

 et taet Taeppe af buskede Lavarter, som ere saa heie, at 

 de kunne afgive et bledt Leie. Det er isaer de ovenfor 

 naevnte Stereocaulon paschale, Cladonia rangiferina, Ce- 

 traria Islandica og nivalis; den sidste bar sit Navn af at 

 dens Farve er srnudsigt hvidblaa ligesom lisbrseernes. 

 Desuden finder man paa Jorden Solorina crocea med 



