361 



Stammen ligesom Evernia prunastri, der paa Underfladen 

 er hvidlig. 



Lichenernes Betydning i JNaturens Huusholdning saae 

 vi var at berede Veien for hoiere Planter, hvorved fle 

 indirecte ogsaa blive af Vigtighed for Mennesket, men 

 flere ere dog til mere umiddelbar Nytte. Her maae vi 

 ferst naevne Cladonia rangiferina, som i del nordligste 

 Europa bedaekker uhyre Straekninger. For Laplaenderne 

 og Samojederne er den af samme Betydning , som Korn- 

 og Graesarterne for os, idet den betinger deres Leve- 

 maade og hele Existens. Rensdyrene leve nenilig for- 

 nemmelig af denne Plante, hvilken de , som bekjendt, 

 om Vinteren forstaae at finde under Sneen. Ogsaa hos 

 os kommer den til lignende Anvendelse; i Halveens 

 Hedeegne, hvor Faarenes Vinterfoder tildeels bestaaer af 

 Lyng, er den vel kjendt under Navn af Hvidmos, og man 

 vaelger fortrinsviis at afmeie de Steder af Heden, hvor 

 den forekommer i Maengde mellem Lyngen. For Anti- 

 loperne i Afrikas 0rkener ere flere Lavarter en kjaer- 

 kommen Naering. 



Andre Arter tjene endog til Naering for Mennesker; 

 saaledes kan den islandske Lav (Cetraria Islandica) knuses 

 og blandes i Meel, men bliver dog oftere kogt, hvorved 

 den forvandles til en Gelee, som er anseet for et af de 

 bedste Laegemidler i Brystsygdomme. Nogle Steder, som 

 i Islands Kystegne, samles den i Maengde, deels som 

 Naeringsmiddel og deels for at udfares som Laegemiddel, 

 men dens langsomme Vaext gjer, at den paa samme Sted kun 

 kan hostes hvert tredie Aar. Dens naerende Egenskaber 

 beroe paa et eget Stof, Lavstivelse (Lichenin), som fmdes 

 i sterre eller mindre Maengde hos alle Lichener; de inde- 

 holde tillige et Bitterstof, Cetrarin, som, naar de skulle 



