401 



nye Kunst udviklede sig strax meget betydelig, og del er 

 vaprd at lasgge Masrke til, at Pariso Appiano, der anlagde 

 det fwrste FI0ilsva3veri, anholdt om Tilladelse til at paa- 

 trykke de Teier, der udgik fra bans Fabrik, Staden ZOrichs 

 Vaaben, for derved at give sine Varer en sterre Vaerdi, 

 en Tilladelse , som ogsaa beredvillig blev ham givet. 

 Bredrene Zanino og Mario Besozzo fulgte snart bans 

 Exempel og grundlagde blomstrende F10J1- og Taftfabriker, 

 i hvilken Anledning de endog forskreve dygtige Haand- 

 vacrkere fra Italien. Ved Aloisio Orello og Vangelista 

 Zanino udvidede en gros Handelen sig saaledes, at Ronco, 

 Besozzo, Castiglione og Zanino i Aaret 1557 kunde danne 

 et med fortraeffeligt Localkjendskab udrustet Handels- 

 selskab, der directe gjorde sine Indkj0b i Milano og 

 Venedig. De ferste Forseg paa at opklaekke Silkeorme 

 i selve Landet skyldes ligeledes den locarniske Coloni. 

 I Aaret 1568 gav nemlig Raadet i Zurich sit Sam- 

 tykke til. at den aeldste af Bredrene Zanino til Grund- 

 laeggelsen af en Morba?rplantage maatte faae fri Raadighed 

 over en Eng i Sellnau taet ved Byen , samt at desforuden 

 ogsaa et Huus og en Have, ligeledes uden -Betaling, 

 maatte overlades ham til Anlaeggelsen af en Silkefabrik. 

 Desvaerre blev denne vindskibelige Mand paa en af 

 sine Reiser til Italien indviklet i alvorlige Stridigheder, 

 der havde tilfelge, at ban faldt i Haenderne paa Inqvisi- 

 tionen og efter langvarige Underhandlinger ikkun fik sin 

 Frihed igjen for at dee i den dybeste Armod, i Aaret 1602. 

 Alle de Bestrbelser, der bleve gjorte for at skabe 

 og udvikle Silkeindustrien, vare fra den ferste Begyndelse 

 blevne begunstigede og beskyttede af de adelige Familier, 

 der stode i Spidsen for den locarniske Coloni; baade 

 Nabostaterne og fjernere liggende Lande va^nnede sig 



27 



