404 



men at det er i eller dog i umiddelbar Naerhed af F01e- 

 horneue tor man sikkert antage; thi vi see stedse F0le- 

 hornene i en saadan Bevaegelse mod den Gjenstand, hvis 

 Lugt Bien undersager, at det synes utvivlsomt, at de ved 

 HjaBlp af disse modtage Indtrykket. Stikker man saaledcs 

 Fingeren hen mod Flyvehullet af en Bistade, vil en eller 

 flere Bier af Vagtholdet eieblikkelig begive sig hen imod 

 den med et eiendommelig opkiltret Udseende, der giver 

 Indlrykket af, at de ere beredte til med vaebnet Magt at 

 im0degaae enhver truende Bevaegelse. Holder man Fingeren 

 stille, ville Bierne naerme sig den heelt; Felehorncne ere 

 i en livlig famlende, ligesom snusende Bevaegelse. Er det 

 Bivogterens Haand, vende de, efter ved Lugten at have 

 overbeviist sig herom, lige saa hurtigt og beroligede til- 

 bage, er det en fremmed Haand, ville de, hvis de ere 

 i stridbart Humeur, maaskee betragte den som Fjende og 

 angribe. Et andet Tegn paa, at Felehornene ere Lugte- 

 organets Saede, har man deri, at F01ehornene paa For- 

 kroppen af en Bi, som man har skill ved Bagkroppen, 

 endnu i D0dstimen ville dreie sig efter, en med Honning 

 besmurt Finger og Snabelen udstraekke sig efter den til- 

 budte Honning. Omvendt tager en Bi, naar man har be- 

 r0vet den F01ehornene, ingen Notits af den Honning, der 

 bydes den. Man indespaerrede en Deel Bier under et 

 Staaltraadsgitter; nogle af dem havde man ber0vet det ene 

 F01ehorn. Holdt man nu en i Honning dyppet Find henimod 

 dem, slrakte samtlige Bier Snabelen ud igjennem Gitteret 

 og sugede Honning. Man gjentog Fors0get med Bier, 

 der vare ber0vede begge F01ehornene; disse Bier segte 

 ikke mere Honningen. Disse Fors0g bleve gjentagne over 

 100 Gauge og gave stedse samme Resultat, og det var 

 derhos tilstraekkeligt blot at skjaere Enden af F01ehornene. 



