412 



bar seet en Skrubtudse sidde under en Bistade med aaben 

 Mund og med Oinene heftede paa de hjemvendende Bier, 

 og at disse, efterat have kredset i nogen Tid, ere floine 

 lige ind i Munden paa den , at dens 0ine altsaa skulde 

 have samme magiske Tiltraekningskraft, som det fortaelles, 

 at Klapperslangens 0ine bar paa Smaafugle, samme Virk- 

 ning maaskee, som Svimmelen bar paa Mennesker. 



For H0relsen har man endnu ikke med Sikkerhed 

 k unnet paavise noget Organ. Nogle antage dens Saede 

 ved Roden af F01ehornene. Man har tidligere villet ganske 

 frakjende Bierne denne Sands , men det er uden for 

 al Tvivl, at de kunne modtage Lydindtryk, der bos dem 

 fremkalde visse bestemte tilsvarende Fornemmelser og 

 Affecter. Saaledes gj0r en vred Bies Summen ogsaa de 

 andre. vrede, og en Bies Angstraab (om jeg saaledes maa 

 kalde den Lyd, en Bi, som er fangen i Haaret, eller som 

 man holder i Vingen, giver fra sig) bringer de Andre i 

 Harnisk og til at ile den til Uudsaetning ; nogle Biers glade 

 Brusen bringer strax samtlige Bier til at istemme Gladen 

 osv. Gjer man lidt Allarm om Aftenen udenfor en Kube, 

 vil man strax see nogle Bier komme ud og see sig om 

 efter hvad der er paa Faerde. 



Da Biernes Legeme er ganske gjennemvaevet med fine 

 Forgreninger af Aandeiwene, og derfor meget let afficeres 

 ved enhver Luftrystelse , er det maaskee ikke umuligt, at 

 de saa at sige h0re med hele Legemet, at de altsaa 

 nsermest igjennem F01elsen, ved de forskjelligartede Luft- 

 zittringer, i denne Henseende komme i Rapport til Yder- 

 verdenen. Som noget hermed analogt kan maaskee op- 

 stilles den Evne, Bierne have til forud at mserke Foran- 

 dringer i Veiret. Dette skeer sikkert ogsaa igjennem de 

 forgrenede Luftr0r, og at det er en fra den simple F01else 



