413 



noget forskjellig Sands, forekommer mig at frcmgaae deraf, 

 at Bierne ikke indrette deres Opforsel eens efter det 

 samme Indtryk. Er Veiret t. Ex. godt om Morgenen, 

 men Bierne kunne maerke, at det ikke vil holde sig, flyve 

 de slet ikke ud: indtraeder derimod de foriMerne kjende- 

 lige Symptomer paa Veirforandring f0rst senere, efter at 

 de ere begyndte at flyve ud, blive de ikke hjemme, men 

 arbeide tvertimod rned kjendelig Hast og stikke da tem- 

 melig hensynslest alt, hvad der stiller sig iveien for 

 deres Flugt. 



Derimod bar Felesandsen et for Insecterne sasr- 

 eget Organ i Felehornene. Disse ere leddede, traad- 

 formige, meget bevaegelige Legemer, der ere befaestede 

 paa Biens Hoved imellem Oinene. Foruden, som ovenfor 

 anfart, maaskee at vaere Saedet for Lugtorganet, benyttes de 

 ideligt til at undersege ved Befeling og ere Bierne uundvaer- 

 lige Redskaber til Udferelsen af deres Voxbygningsarbeider, 

 da de ligesom Ha3nderne bos den Blinde under dette Ar- 

 beide, der skeer fuldkommen i M0rke, maae vicariere for 

 Synet. At de spille en saadan Rolle som Stedfortraedere 

 for 0iet, synes at fremgaae af Dronningens Adfaerd, naar 

 man skjaerer Folehornene af hende. Hun opherer da med 

 at afsaette JSggene i Cellerne, men lader dem falde, naar 

 de traenge hende for haardt, og 10ber ligesom fortumlet 

 plan!0st omkring i Stadet og s0ger tilsidst ud af Flyve- 

 bullet, sikkert fordi Lyset nu er hendes eneste Veileder. 



Om Bierne ikke ved Laesioner skulde f01e saa betyde- 

 lige Smerter, som t. Ex. et Menneske i lignende Tilfaelde, 

 er vist meget tvivlsomt. Det at miste Braadden troer jeg, 

 i Modsaetning til hvad der af Andre er bleven yttret, for- 

 aarsager Bien en fortvivlet Smerte, at d0mme efter den 

 Lyd og det Raseri, hvormed den vedbliver at t0rne imod 



