416 



Kort derefter bevaegede den en anden Fod lidt. Neppe 

 havde den givet del ferste Livstegn fra sig, saa hertes i 

 Glasset en Summen, medens tidligere ikke den ringeste 

 Lyd havde vaeret at maerke. Nogle Personer, der vare 

 bos mig og saavel som jeg enskede alter at see Dron- 

 ningen ilive, bleve rarte over denne Summen, der fore- 

 kom os langt gladere end den saedvanlige Summen. De 

 kaldte den Alle en Glaedes-Sang. 



Esaias Fleischer beretter efter Madame Vicat, at Bier, 

 der ere blevne badede og derved blevne skindede, strax 

 ile til for at hjaelpe Dronningen tilrette, saasnart de blot 

 selv kunne rere sig. Til denne Omhti for Dronningen 

 herer ogsaa det tidligere omtalte Factum, at Bierne ikke 

 stikke, medens man bar deres Dronning i Baanden. 



Ganske anderledes er Biernes Opf0rsel imod en 

 fremmed overfledig Dronning. Skjondt Huber benaegter 

 det, er det dog sikkert, at Bierne ofte uden Skaansel 

 draebe den, men man seer ogsaa lige saa hyppigt, at de 

 bruge den Fremgangsmaade med hende, som ban bar 

 iagttaget. Bierne indeslutte hende da i en taet Klump og 

 qvaele eller tidhungre hende paa denne Maade. Dette 

 Negle er saa fast, at Bierne ikke adskilles ; ved at man triller 

 det eller lader det falde. Bierne i N0glet ere overordent- 

 lige ophidsede, og saasnart man blot r0rer ved det, give 

 de en hvislende Vredeslyd og alle Braadde fare ud og 

 \ende sig imod Dronningen. Jeg havde ifjor Foraar rigelig 

 Leilighed til at iagttage dette Phaenomen, da forskjellige 

 Bifolk i et Par varme Foraarsdage forlode deres Boliger 

 og kastede sig paa andre Kuber. Dronningerne reddede 

 jeg ved hurtigt at vselte Klumpen i en Skaal Vand og 

 derved bed0ve Bierne. Det er i denne Henseende Tegn 

 paa et h0it udviklet Instinkt, at Bierne, naar den frem- 



