28 



Haender ned i smeltet Bly, ja endog i g!0dende Jern, vir- 

 kelig blev bekrreftet af Erfaringen. 



Jeg sigter hermed til Fortaellingerne om Tudser, som 

 man bar fundet ikke blot indeni Traestammer, men ogsaa 

 indeni Klippestykker. Steg et Phaenomens Sikkerhed i samme 

 Forhold som Antallet paa de angivne lagttagelser deraf, 

 saa vilde man naeppe laengere kunne tvivle om disse lagt- 

 tagelsers Paalidelighed. 



Fra den Tid af, da Agricola for mere end 300 Aar 

 siden, nemlig i Aaret 1546, i sit Vaerk 0m de under- 

 jordiske Dyr ferst anf0rte et Exempel paa en i en M011e- 

 steen ved Toulouse funden levende Tudse, og indtil for 

 3 Aar siden, da en lignende Begivenhed satte det franske 

 Akademi i Bevsegelse, finder man et stort Antal Exempler 

 omtalte bos de forskjellige Forfattere. Men slige Fortael- 

 linger maa ei blot bedommes efter deres Maengde, men 

 fremfor alt efter deres Vaerdi. Er en skarp Kritik nogen- 

 sinde nedvendig, da er det her, og Kritikeren faaer let 

 Bugt med de fleste Beretninger. Naesten altid beroe For- 

 taellingerne paa Arbeidsfolks,Braendehuggeres, Steenkl0veres, 

 Bjergmaends og lignende Personers Meddelelser; og lader 

 man end forsaetligt Bedrageri ude af Betragtningen, saa 

 er det dog altfor bekjendt, hvor tilboielige mange af disse 

 Folk ere til at troe paa det Vidunderlige, til at man 

 skulde kunne antage dem for fordomsfrie nok til at an- 

 stille en rigtig lagttagelse. Derhos er det maaskee muligt, 

 at, idetmindste i Frankrig, den dobbelte Betydning afOrdet 

 crapaud ofte bar givet Anledning til en Forvexling. Dette 

 Ord skal nemlig blandt Steenkleverne der tillige slet og 

 ret betegne en Hule i en Steen, som kommer tilsyne, naar 

 den kleves, og som forringer Stenens Skj0nhed og Vaerdi. 



